П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа №  120/2283/20-а 
Головуючий суддя 1-ої інстанції -  Заброцька Людмила Олександрівна  
Суддя-доповідач -  Боровицький О. А.   
16 березня 2021 року
м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Боровицького О. А. 
суддів:  Шидловського В.Б.  Матохнюка Д.Б. , 
за участю:
секретаря судового засідання: Яремчук Л.С,
позивача: ОСОБА_1 
представника позивача: Чоловського О.М.
представника відповідача: Грімової Г.М. 

розглянувши  у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Національної поліції України на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 07 жовтня 2020 року  у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Національної поліції України про визнання протиправним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності, 
В С Т А Н О В И В :
ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Національної поліції України про визнання протиправним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності.
Постановою Вінницького окружного адміністративного суду від 27 жовтня 2020 року позов задоволено, а саме: визнано протиправним та скасовано наказ Національної поліції України від 30.04.2020 №587 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників ГУНП у Вінницькій області" в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності капітана поліції ОСОБА_1 , начальника сектору превенції Жмеринського відділу поліції ГУНП у Вінницькій області, який з 20.02.2020 по 04.03.2020 року тимчасово виконував обов`язки заступника начальника Жмеринського відділу поліції ГУНП у Вінницькій області. Стягнуто судовий збір. 
Не погоджуючись з прийнятим рішенням відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове про відмову в задоволенні позову. В апеляційній скарзі відповідач наголошував правильності оскаржуваного наказу в частині, що стосується позивача. Так, апелянт зазначає, що своїми діями та бездіяльністю позивач, серед інших винних осіб, не забезпечив належної організації охорони публічної безпеки і порядку під час проведення сесії міської ради, що виразилося у невірній розстановці сил та засобів задіяних до охорони порядку (на час виникнення порушень публічного порядку поліцейські, що знаходилися на місці події перебували у меншості по відношенню до порушників, хоча цього можна було уникнути), сприяв прийняттю невірних управлінських рішень (до охорони публічного порядку необхідно було залучати більшу кількість поліцейських), не організував залучення груп комунікації з порушниками порядку, що в результаті, як наслідок, призвело до заподіяння тілесних ушкоджень поліцейським, громадянам та завдання матеріальних збитків.
В судовому засіданні представник відповідача вимоги апеляційної скарги підтримала в повному обсязі та просила їх задовольнити.
Позивач та його представник заперечували проти задоволення апеляційної скарги відповідача та просили суд залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.
Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги та відзив на апеляційну скаргу, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, виходячи з наступного.
Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено матеріалами справи, 04.03.2020 року начальником Департаменту превентивної діяльності Національної поліції України на ім`я голови Національної поліції України подано доповідну записку від 02.03.2020 року, відповідно до якої доповідалося про конфліктну ситуацію 27.02.2020 року в м. Жмеринка Вінницької області під час проведення сесії Жмеринської міської ради та пропонувалося призначити службове розслідування ( т. 1 а.с. 98 ).
Наказом Голови Національної поліції України від 02.03.2020 року №171 призначено службове розслідування ( т. 1 а.с. 97 ).
За результатом проведення службового розслідування складено висновок службового розслідування за фактом неналежного забезпечення публічної безпеки і порядку в м. Жмеринка Вінницької області 27 лютого 2020 року, який 01.04.2020 року затверджено головою НПУ.
Наказом голови Національної поліції України від 30.04.2020 року №587 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників ГУНП у Вінницькій області" за вчинення дисциплінарного проступку, який виразився в порушенні п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України “Про Національну поліцію”, п. 3 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пп. 1, 4, 6 п. 1 розділу ІІ Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, капітанові поліції ОСОБА_1 , начальникові сектору превенції, який з 20.02 по 04.03.2020 тимчасово виконував обов`язки заступника начальника Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області, оголошено догану.
Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції дійшов висновку, що при прийнятті оскаржуваного наказу Національної поліції України від 30.04.2020 №587 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників ГУНП у Вінницькій області" в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності капітана поліції ОСОБА_1 , начальника сектору превенції Жмеринського відділу поліції ГУНП у Вінницькій області, який з 20.02.2020 по 04.03.2020 року тимчасово виконував обов`язки заступника начальника Жмеринського відділу поліції ГУНП у Вінницькій області, відповідачем не дотримано всіх критеріїв правомірності рішення суб`єкта владних повноважень, зокрема щодо прийняття рішення обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації, пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).
Суд апеляційної інстанції погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на таке. 
Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України “Про Національну поліцію” від 2 липня 2015 року №580-VIII      (зі змінами та доповненнями), відповідно до статті 3 якого у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
Згідно з пунктами 1, 2 частини першої статті 18 Закону України “Про Національну поліцію” від 02.07.2015р. №580-VIII поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частина перша та друга статті 19 Закону України “Про Національну поліцію”).
Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначено Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018р. №2337-VIII, відповідно до частини 1 статті 1 якого службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Згідно зі статтею 2 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, за своїм службовим становищем поліцейські можуть бути керівниками або підлеглими стосовно інших поліцейських.
Керівник - це службова особа поліції, наділена правами та обов`язками з організації службової діяльності підлеглих їй поліцейських та інших працівників поліції і контролю за їхньою службовою діяльністю.
Статтею 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено, що керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний: 1) створити умови, необхідні для виконання підлеглими обов`язків поліцейського; 2) поважати честь і гідність підлеглих, не допускати порушень їхніх прав та соціальних гарантій; 3) розвивати у підлеглих розумну ініціативу та самостійність під час виконання ними обов`язків поліцейського; 4) сприяти підвищенню підлеглими рівня кваліфікації, достатнього для виконання службових повноважень; 5) вивчати індивідуальні та професійні якості підлеглих, забезпечуючи прозорість і об`єктивність в оцінюванні їхньої службової діяльності; 6) забезпечити сприятливий стан морально-психологічного клімату в колективі, своєчасно вчиняти дії із запобігання порушенню службової дисципліни підлеглими та виникненню конфліктів між ними; 7) контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень; 8) у разі виявлення порушення підлеглим службової дисципліни вжити заходів для припинення такого порушення та застосувати дисциплінарне стягнення до порушника або порушити клопотання про застосування стягнення уповноваженим керівником.
Згідно зі статтею 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.
Відповідно до статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.
Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.
Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджено      Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018р. №893, згідно з розділом VI якого зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.
Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
У вступній частині висновку службового розслідування викладаються такі відомості: дата і місце складання висновку службового розслідування, прізвище та ініціали, посада і місце служби (роботи) голови (заступника голови) та членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підстава для проведення службового розслідування; форма розгляду справи дисциплінарною комісією (відкрите засідання чи письмове провадження).
У разі залучення до проведення службового розслідування фахівців та представника поліцейського також зазначаються їх прізвища, ініціали та статуси у службовому розслідуванні.
В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог      Закону України “Про захист персональних даних”), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.
В описовій частині зазначаються також відомості про залучення фахівців та результати їх участі в службовому розслідуванні.
У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.
У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку; відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством; запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.
Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що підставою для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у не виконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни, та означає не дотримання норм Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів, інших нормативно-правових актів та Присяги.
Отже, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.
Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.
Отже, з матеріалів справи встановлено наступні обставини, які стали підставою для прийняття оскаржуваного наказу.
Так, 26.02.2020 до Жмеринського відділу поліції ГУНП у Вінницькій області надійшов лист першого заступника Жмеринського міського голови Білоуса А. з повідомленням про те, що 27 лютого 2020 року о 10 год. 00 хв. в залі засідань виконавчого комітету Жмеринської міської ради відбудеться засідання чергової 57-ї сесії Жмеринської міської ради IV скликання, а також проханням забезпечити охорону громадського порядку під час її проведення.
Також, 26.02.2020 до Жмеринського відділу поліції надійшов лист секретаря міської ради Світлака Ю. у якому, окрім інформації про проведення чергової сесії, також повідомлено, що на адресу виконавчого комітету Жмеринської міської ради та його посадових осіб надійшли анонімні звернення з погрозами щодо прибуття на засідання сесії окремої організованої групи осіб для залякування та побиття депутатів міської ради з метою впливу на їх волевиявлення при прийнятті рішень. У зв`язку з недопущенням учинення можливих правопорушень виконавчий комітет Жмеринської міської ради просив забезпечити належне реагування в межах наданих чинним законодавством повноважень (шляхом присутності працівників поліції під час проведення засідання сесії міської ради) та недопущення вчинення правопорушень.
Відповідно до резолюцій тимчасово виконуючий обов`язки начальника Жмеринського ВП - заступник начальника Жмеринського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області - начальник сектору кримінальної поліції підполковник поліції ОСОБА_2 завдання з організації забезпечення правопорядку під час проведення сесії Жмеринської міської ради доручив тимчасово виконуючому обов`язки заступника начальника Жмеринського ВП - начальнику сектору превенції Жмеринського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капітану поліції ОСОБА_1 .
Про отримання листа від Жмеринської міської ради позивач доповів в телефоному режимі начальнику ВОПП УПД ГУНП у Вінницькій області, пояснивши, що більш детальну інформацію про захід, необхідність залучення придатних сил та їх кількість йому буде відомо пізніше, після проведення робочої зустрічі з цього питання із представниками силових органів м. Жмеринки.
У подальшому 26.02.2020 року за участі представників силових відомств Жмеринського району (Жмеринський міськрайонний відділ УСБУ у Вінницькій області, Жмеринська місцева прокуратура та Жмеринський відділ ГУНП) відбулась робоча зустріч на якій обговорювались питання забезпечення правопорядку та проводилась оцінка пов`язаних із цим можливих ризиків. 
За результатами робочої зустрічі силові органи Жмеринського району ухвалили рішення, оформлене протоколом №2757/212/05-2020, згідно з яким, зокрема, вирішено звернутися з листом до ГУНП у Вінницькій області з метою виділення резервних придатних сил з числа спец призначенців в кількості 10 працівників. Позивач не приймав участі в зазначеній робочій зустрічі.
Відтак, рішення про кількість поліцейських, яких необхідно залучити до охорони публічної безпеки і порядку під час проведення сесії міської ради, приймалося спільно т.в.о. начальника Жмеринського відділу поліції Курчиком В. та позивачем, оскільки, як вбачається з вказаного протоколу, позивач не приймав участі в робочій зустрічі.
Крім того, що відповідний рапорт на ім`я начальника ГУНП у Вінницькій області, в якому висловлювалося прохання щодо виділення резервних придатних сил з числа спец призначенців в кількості 10 працівників, підписано не позивачем, а т.в.о. начальника Жмеринського ВП Курчиком В.
Жмеринським ВП було підготовлено та видано наказ від 26.02.2020 № 118 “Про забезпечення публічної безпеки під час проведення сесії Жмеринської міської ради”, а в подальшому, наказом Жмеринського ВП від 27.02.2020 № 120 “Про забезпечення публічної безпеки під час проведення сесії Жмеринської міської ради” було внесено зміни у розстановку задіяного особового складу, які належним чином зареєстровані у журналі обліку наказів Жмеринського ВП № 879.
Указані зміни було здійснено на підставі листа, що надійшов із Жмеринської міської ради за підписом секретаря міської ради Юрія Світлана (лист від 26.02.2020 М902-5/10-581) у якому, останній просив забезпечити належне реагування в межах наданих діючим законодавством повноважень, шляхом присутності працівників правоохоронних органів під час проведення засідання сесії ради та недопущення (попередження) вчинення злочинів, підтримання правопорядку, у зв`язку із тим, що 26.02.2020 на адресу виконавчого комітету Жмеринської міської ради та його посадових осіб надійшли анонімні звернення з погрозами щодо прибуття на засідання сесії окремої організованої групи осіб для залякування та побиття депутатів ради з метою впливу на їхнє волевиявлення при прийнятті рішень.
Вказаним наказом визначено т.в.о. заступника начальника Жмеринського ВП Навроцького В.Л. відповідальним за забезпечення публічної безпеки та громадського порядку, безпеки дорожнього руху, недопущення антигромадської поведінки та порушень громадського порядку в місцях проведення заходів.
Крім того наказом визначено, що в період часу з 09:00 27.02.2020 до закінчення заходів сформовано відповідні групи із місцем їх дислокації під час приведення заходів.
Згідно проведеного розрахунку для забезпечення публічної безпеки і порядку поблизу Жмеринської міської ради загалом було залучено 40 працівників поліції Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області та 10 працівників поліції БПСП ОП “Вінниця” ГУНП. Окрім того, вказаним наказом визначено створення 5 груп із числа поліцейських відділу поліції та наближення 3-х груп реагування патрульної поліції до місця проведення заходів, також створено 2 групи документування.
При цьому, за усною вказівкою т.в.о. начальника Жмеринського ВП ГУНП Курчика В. особовий склад ВП у кількості 10 працівників поліції та придатні сили ГУНП було залишено в якості резерву на території Жмеринського ВП.
Відтак, надаючи оцінку доводам відповідача, що  рішення про розстановку сил на місці забезпечення публічного порядку приймалося спільно т.в.о. начальника Жмеринського відділу поліції Курчиком В. та позивачем судом першої інстанції слушно зауважено, на що також і звертає увагу суд апеляційної інстанції, що розстановка задіяного особового складу, була визначена наказом від 26.02.2020 № 118 та наказом від 27.02.2020 № 120 , які підписані т.в.о. начальника Жмеринського ВП Курчиком В., і відповідно до вказаних наказів контроль за їх виконанням начальник Жмеринського ВП залишив за собою.
Вказані обставини також були встановлені у висновку службового розслідування за фактом можливої службової недбалості окремих поліцейських ГУНП у Вінницькій області  під час організації забезпечення публічної безпеки та порядку 27.02.2020 в м. Жмеринка, який був затверджений 17.04.2020 року начальником ГУНП у Вінницькій області.
Вказане службове розслідування було проведено на підставі наказу Головного управління НП у Вінницькій області №341 від 02.03.2020 “Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії”, з метою проведення повного, усебічного та об`єктивного службового розслідування за фактом спричинення тілесних ушкоджень працівникам Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області унаслідок протиправних дій невідомих осіб, що мало місце 27.02.2020 у м. Жмеринка Вінницької області по вул. Центральна, 4, поруч із приміщенням Жмеринської міської ради, а також можливих порушень службової дисципліни працівниками ГУНП у Вінницькій області призначено службове розслідування та утворено дисциплінарну комісію з проведення службового розслідування.
Відповідно до висновків службового розслідування, затвердженого 17.04.2020 року начальником ГУНП у Вінницькій області, даючи оцінку діям т.в.о. заступника начальника Жмеринського ВП В.Навроцького, який наказом т.в.о. начальника Жмеринського ВП був визначений відповідальним за розстановку особового складу та забезпечення правопорядку під час заходів, комісія дійшла висновку, що останній згідно розрахунку перебував у складі групи № 2 (місце дислокації приміщення міськвиконкому, 2 поверх), та після того як до вхідних дверей підійшли представники громадських організацій та намагалися потрапити в середину приміщення виконкому, він був заблокований в середині та фактично не міг організовувати роботу поліції, які згідно розрахунку несли службу біля приміщення мерії та на площі Миру.
Враховуючи викладене, приймаючи до уваги зібрані в ході службового розслідування матеріали, дисциплінарна комісія дійшла висновку, що керівництвом Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області та окремими працівниками ГУНП у Вінницькій області під час організації забезпечення правопорядку належним чином було вивчено та проаналізовано всю наявну інформацію щодо проведення масового заходу, оцінено ризики і загрози, що могли виникнути під час масового заходу. Нетривале загострення ситуації, а також узгодженість дій між працівниками Жмеринського ВП та БПСП ОП "Вінниця" дали можливість відповідним чином відреагувати на конфлікт, його локалізувати та затримати порушників. Поліцейські, які були задіяні для забезпечення публічної безпеки і порядку, припинення і розкриття кримінальних правопорушень, а також затримання причетних до скоєння правопорушень осіб, діяли у межах чинного законодавства та у відповідності до вимог нормативно-правових документів, які регламентують діяльність підрозділів Національної поліції та посадових інструкцій.
Суд апеляційної інстанції погоджується з доводами суду першої інстанції, що висновок службового розслідування, затверджений головою Національної поліції України 01.04.2020 року, не містить інших фактичних даних, ніж висновок  службового розслідування, затверджений 17.04.2020 року начальником ГУНП у Вінницькій області. 
В той же час твердження, викладені у висновку від 01.04.2020 року, щодо не здійснення позивачем під час реагування на правопорушення направлення на місця події сил і засобів поліції у достатній кількості, необхідних для захисту прав і свобод громадян, не ґрунтується на встановлених фактичних обставинах справи та не доводиться наданими сторонами доказами, які містяться в матеріалах справи.
Відтак, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що висновки відповідача, викладені у висновку службового розслідування від 01.04.2020 року, щодо неналежного виконання ОСОБА_3 функціональних обов`язків, незабезпечення виконання вимог законодавчих, нормативно-правових та інших організаційно розпорядчих документів при організації забезпечення публічної безпеки і порядку в м. Жмеринка Вінницької області 27.02.2020 року, є необґрунтованими, безпідставними та такими що не відповідають фактичним обставинам справи, які були встановлені на підставі наданих доказів.
Зазначені висновки стали підставою для прийняття оскаржуваного наказу про притягнення  позивача до дисциплінарної відповідальності.
Крім того, суд апеляційної інстанції окремо наголошує, що відповідно до статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), безсторонньо (неупереджено), добросовісно, розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації, пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія), з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, своєчасно, тобто протягом розумного строку.
В силу статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
У статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. 
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.
Відтак, Кодексом адміністративного судочинства України на суд покладено обов`язок щодо офіційного з`ясування всіх обставин справи, надання оцінки доказам з точки зору належності, допустимості, достовірності, достатності та взаємозв`язку.
За таких обставин, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що судом першої інстанції правомірно визнано протиправним та скасовано наказ Національної поліції України від 30.04.2020 №587 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників ГУНП у Вінницькій області" в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності капітана поліції ОСОБА_1 , начальника сектору превенції Жмеринського відділу поліції ГУНП у Вінницькій області, який з 20.02.2020 по 04.03.2020 року тимчасово виконував обов`язки заступника начальника Жмеринського відділу поліції ГУНП у Вінницькій області, оскільки відповідно до зібраних доказів встановлено, що на позивача безпосередньо не покладались обов`язки та контроль за аналізом інформації про криміногенну ситуацію на території обслуговування, та задіюванням  достатньої кількості поліцейських для забезпечення публічної безпеки і порядку.
Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, оскільки гуртуються на невірному трактуванні фактичних обставин та норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини.
Таким чином, зважаючи на вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, дав їм належну оцінку та прийняв законне та обґрунтоване рішення у відповідності з вимогами матеріального та процесуального права, в зв`язку з чим апеляційна скарга   підлягає залишенню без задоволення в цілому, а рішення суду першої інстанції - без змін.
Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 Кодексу адміністративного судочинства України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
За змістом частини першої статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Зважаючи на вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, дав їм належну оцінку та прийняв законне та обґрунтоване рішення у відповідності з вимогами матеріального та процесуального права, в зв`язку з чим апеляційна скарга залишається без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу Національної поліції України залишити без задоволення, а  рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 07 жовтня 2020 року - без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.
Постанова суду складена в повному обсязі  22 березня 2021 року.

Головуючий	 	 	Боровицький О. А.	
 	 	 	 	
Судді	 	   	Шидловський В.Б.    Матохнюк Д.Б.