Постанова
Іменем України                           
 
17 лютого 2021 року
м. Київ
 
справа № 757/2524/16-ц
провадження № 61-6725св19
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: 
головуючого - Ступак О. В.,
суддів: Гулейкова І. Ю., Погрібного С. О., Усика Г. І. (суддя-доповідач), 
Яремка В. В.,
 
учасники справи:
позивач - ОСОБА_1 ,
відповідачі: Київська міська рада, Приватне підприємство «ФІРМА «МИСАК»,
третя особа - Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), 
 
розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу Київської міської ради на рішення Печерського районного суду м. Києва 
від 03 квітня 2018 року у складі судді Цокол Л. І. та постанову Київського апеляційного суду від 26 лютого 2019 року у складі колегії суддів: Желепи О. В., Іванченка М. М., Рубан С. М.,
 
ВСТАНОВИВ:
 
Короткий зміст позовних вимог
 
У січні 2016 року  ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Київської міської ради, Приватного підприємства «ФІРМА «МИСАК» (далі - ПП «ФІРМА «МИСАК»), третя особа - Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), про визнання права користування частиною земельної ділянки, припинення права та зобов`язання вчинити дії.
 
На обгрунтування позовних вимог зазначав, що на підставі укладеного 
07 жовтня 2010 року між ним та ПП «ФІРМА «МИСАК» договору купівлі-продажу нежилої споруди, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шевельовою В. М., зареєстрованого у реєстрі за № 1960, він є власником нежилої споруди в літері «Д», загальною площею 137,30 кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .  
 
Зазначене нежиле приміщення розташоване на земельній ділянці площею 
0,0978 га, кадастровий номер 8000000000:79:045:0014, що перебуває у користуванні (оренді) ПП «ФІРМА «МИСАК», відповідно до договору на право тимчасового довгострокового користування землею на умовах оренди 
від 09 серпня 1999 року, укладеного між ПП «ФІРМА «МИСАК» та Київською міською радою, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Щербаковим В. З., зареєстрованого у реєстрі за № 4061. Договір укладений на підставі розпорядження Київської міської державної адміністрації від 31 серпня 1998 року № 1789 «Про надання приватному підприємству «ФІРМА «МИСАК» земельної ділянки для експлуатації та обслуговування торгово-офісного підприємства у АДРЕСА_1 ».
 
Ураховуючи, що загальна площа двох нежилих приміщень, що розташовані на орендованій ПП «ФІРМА «МИСАК» земельній ділянці, становить 427,6 кв. м, з яких він є власником 32,1 процента від їх загальної площі (137,3 кв. м), а ПП «ФІРМА «МИСАК» - 67,9 процентів (290,3 кв. м), а тому виходячи з положень частини четвертої статті 120 Земельного кодексу України (далі - ЗК України), він має право користування земельною ділянкою площею 313,94 кв. м, а ПП «ФІРМА «МИСАК» - 664,06 кв. м.
 
ПП «ФІРМА «МИСАК» заперечує наявне у нього, як власника нежилої споруди 
літера «Д», право на оформлення права користування на частину земельної ділянки, на якій розташоване належне йому нерухоме майно. На його пропозицію надати нотаріально посвідчену згоду на поділ земельної ділянці площею 0,0978 га, кадастровий номер 8000000000:79:045:0014, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та звернутися із відповідним клопотанням про поділ зазначеної земельної ділянки до Київської міської ради (повідомлення від 04 грудня 2015 року), а також на запропоновані ним варіанти поділу земельної ділянки пропорційно площі об`єктів нерухомого майна, що знаходяться на ній, ПП «ФІРМА «МИСАК» відповіді не надало.
 
За результатами розгляду його заяви від 30 грудня 2015 року про поділ земельної ділянки, Київська міська рада в особі структурного підрозділу виконавчого органу - Департаменту земельних ресурсів Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) у повідомленні від 19 січня 2016 року вих. № 057026-08/С-18-673 повідомила, що він не має повноважень на звернення з такою вимогою, оскільки правом на звернення з клопотанням про поділ земельної ділянки наділений лише власник або користувач земельної ділянки, та у зв`язку з відсутністю на це письмової згоди землекористувача. Відмова Київської міської ради від розгляду клопотання про поділ земельної ділянки позбавляє його можливості оформити право користування земельною ділянкою, що необхідна для експлуатації та обслуговування належного йому нерухомого майна. 
 
Він провів реконструкцію нежилої споруди літера «Д», загальною площею 
137,30 кв. м під автомийку, без зміни зовнішніх геометричних розмірів фундаменту та загальної площі об`єкта нерухомого майна, право власності на реконструйоване нерухоме майно зареєстровано у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, що підтверджується інформаційною довідкою 
від 04 березня 2016 року № 54575008. 
 
Посилаючись на наведене, з урахуванням уточнених позовних вимог, позивач просив: 
 
- визнати за ним право користування земельною ділянкою площею 0,0314 га для експлуатації та обслуговування автомийки (літера «Д»), що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , яка є частиною земельної ділянки, кадастровий номер 8000000000:79:045:0014, відповідно до конфігурації указаної у пункті 2 варіанту 3 (додаток № 3) висновку № 170926-01 за результатами проведення комплексної судової земельно-технічної та будівельно-технічної експертизи, складеного 26 вересня 2017 року; 
 
- визнати відсутність у ПП «ФІРМА «МИСАК» права користування (оренди) земельною ділянкою площею 0,0314 га, необхідною для експлуатації та обслуговування автомийки (літера «Д»), що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , яка є частиною земельної ділянки, кадастровий номер 8000000000:79:045:0014, відповідно до конфігурації вказаної у пункті 2 варіанту 3 (додаток № 3) висновку № 170926-01 за результатами проведення комплексної судової земельно-технічної та будівельно-технічної експертизи, складеного 26 вересня 2017 року;
 
- зобов`язати ПП «ФІРМА «МИСАК» учинити усі передбачені чинним законодавством України дії, необхідні для поділу земельної ділянки, кадастровий номер 8000000000:79:045:0014, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , на дві земельні ділянки: площею 0,0664 га, відповідно до конфігурації указаної у пункті 1 варіанту 3 (додаток № 3) висновку № 170926-01 за результатами проведення комплексної судової земельно-технічної та будівельно-технічної експертизи, складеного 26 вересня 2017 року, та площею 0,0314 га, відповідно до конфігурації указаної у пункті 2 варіанту 3 (додаток № 3) висновку № 170926-01 за результатами проведення комплексної судової земельно-технічної та будівельно-технічної експертизи, складеного 26 вересня 2017 року, у тому числі, але не виключно: надати нотаріально посвідчену згоду на поділ земельної ділянки, кадастровий номер 8000000000:79:045:0014, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; звернутися до Київської міської ради з клопотанням про надання згоди (дозволу) на розроблення технічної документації із землеустрою щодо поділу зазначеної земельної ділянки, встановленої форми з усіма документами, що додаються до нього; укласти договір із землевпорядною організацією про розроблення технічної документації із землеустрою щодо поділу земельної ділянки; звернутися до державного кадастрового реєстратора із заявою про державну реєстрацію земельних ділянок, що утворилися в результаті поділу раніше сформованої земельної ділянки з усіма необхідними документами та інші передбачені чинним законодавством дії, судові витрати покласти на відповідачів.
 
Короткий зміст рішення суду першої інстанції
 
Рішенням Печерського районного суду м. Києва від 03 квітня 2018 року позов ОСОБА_2 задоволено частково. 
 
Визнано право ОСОБА_1 на звернення до Київської міської ради з клопотанням про надання згоди (дозволу) на розроблення технічної документації із землеустрою щодо поділу земельної ділянки, кадастровий номер 8000000000:79:045:0014, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , без нотаріально посвідченої письмової згоди ПП «ФІРМА «МИСАК».
 
Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що у зв`язку з переходом до позивача права власності на нежилу споруду літера «Д», загальною площею 137,30 кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до статей 377 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), 120 ЗК України, Закону України «Про оренду землі», до нього перейшло право користування відповідною земельною ділянкою на умовах визначених договором оренди землі, на яких нею користувався попередній землекористувач. Зважаючи на те, що відповідно до частини першої статті 19 Порядку передачі (надання) земельних ділянок в користування або у власність із земель комунальної власності в місті Києві, затвердженого рішенням Київської міської ради від 04 березня 2015 року № 195/1060, землекористувач з метою прийняття Київською міською радою на підставі технічної документації із землеустрою щодо поділу (об`єднання) земельних ділянок рішення про внесення змін до договору оренди землі у зв`язку із формуванням нових земельних ділянок в результаті поділу та/або об`єднання земельних ділянок, що перебували в його оренді, або передачу (надання) йому в оренду, постійне користування (у власність) нових земельних ділянок, сформованих у результаті поділу (об`єднання) земельних ділянок, що перебували у його користуванні, після державної реєстрації сформованих в результаті поділу (об`єднання) земельних ділянок та внесення відомостей про зазначену технічну документацію із землеустрою до міського земельною кадастру звертається до державного адміністратора дозвільного центру із заявою на одержання документа дозвільного характеру за формою, встановленою Кабінетом Міністрів України, суд першої інстанції виходив з того, що позивач має право на звернення до Київської міської ради з питання надання йому у користування земельної ділянки, кадастровий номер 8000000000:79:045:0014, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Оскільки таке звернення безпосередньо пов`язане з отримання ОСОБА_1 згоди ПП «ФІРМА «МИСАК», як землекористувача, на поділ земельної ділянки, яку відповідач відмовляється надати, суд дійшов висновку, що вимоги позивача підлягають задоволенню частково, шляхом визнання його права на звернення до Київської міської ради з відповідним клопотанням без нотаріально посвідченої письмової згоди ПП «ФІРМА «МИСАК». Суд зауважив, що вирішення питання про надання земельної ділянки у користування, у тому числі для обслуговування нерухомості, є виключною компетенцією Київської міської ради, а тому суд не може перебирати на себе такі повноваження. 
 
Короткий зміст рішення суду апеляційної інстанції
 
Постановою Київського апеляційного суду від 26 лютого 2019 року апеляційну скаргу Київської міської ради, до якої приєдналося ПП «ФІРМА «МИСАК», залишено без задоволення, рішення Печерського районного суду м. Києва 
від 03 квітня 2018 року залишено без змін.
 
Судове рішення апеляційної інстанції мотивовано тим, що суд першої інстанції правильно встановив фактичні обставини справи та застосував норми матеріального права, рішення суду є законним та обгрунтованим, а тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги Київської міської ради, до якої приєдналося ПП «ФІРМА «МИСАК». Задовольняючи позов в частині визнання за   ОСОБА_1 права на звернення до компетентного органу із заявою про розроблення технічної документації для відведення у користування земельної ділянки, що необхідна для обслуговування придбаного ним нерухомого майна, без згоди іншого його співвласника - попереднього землекористувача ПП «ФІРМА «МИСАК», який чинить перешкоди в оформленні права позивача на користування земельною ділянкою, суд першої інстанції правильно виходив з того, що право ОСОБА_1 на звернення до Київської міської ради про надання йому у користування частини земельної ділянки, кадастровий номер 8000000000:79:045:0014, що знаходиться за адресою:  АДРЕСА_1 , не підлягає захисту в обраний ним спосіб, оскільки право на надання земельної ділянки у користування, у тому числі для обслуговування розташованого на ній об`єкту нерухомості, належить до виключної компетенції Київської міської ради. Зважаючи на те, що після укладення 07 жовтня 2010 року договору купівлі-продажу нежилої споруди, право ПП «ФІРМА «МИСАК» на користування частиною земельної ділянки, що необхідна для експлуатації та обслуговування зазначеного нерухомого майна, припинилося та перейшло до позивача, що підтверджено преюдиційними для зазначеної справи обставинами, встановленими в ухвалі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 10 вересня 2015 року у справі 
№ 6-18543св15, доводи апеляційної скарги про помилковість висновку суду першої інстанції щодо набуття позивачем права на користування земельною ділянкою у зв`язку з переходом до нього права власності на нерухоме майно є необгрунтованими. 
 
Узагальнені доводи касаційної скарги та аргументів інших учасників справи 
 
У квітні 2019 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга Київської міської ради, у якій заявник просив скасувати рішення Печерського районного суду м. Києва від 03 квітня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 26 лютого 2019 року, ухвалити нове судове рішення про відмову у задоволенні позову ОСОБА_1 , посилаючись на неправильне застосування судами першої та апеляційної інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права.
 
Касаційна скарга обгрунтована посиланням на те, що суди першої та апеляційної інстанцій неправильно застосували до спірних правовідносин положення статей 120 ЗК України, 377 ЦК України, оскільки не урахували, що у позивача не може виникнути право користування земельною ділянкою для обслуговування автомийки, так як земельна ділянка була передана Київською міською радою у користування ПП «ФІРМА «МИСАК» на умовах оренди для експлуатації та обслуговування торгово-офісного підприємства. Посилання судів на положення статей 120 ЗК України, 377 ЦК України не мають вирішального правового значення, оскільки вказані норми закону регулюють не беззаперечний перехід права власності на земельну ділянку у разі переходу такого права на житловий чи нежитловий будинок, а заборону на зміну цільового призначення земельної ділянки у разі переходу права власності на розташоване на ній нерухоме майно. 
 
Судами попередніх інстанцій не враховано, що чинне законодавство не містить положень про автоматичний перехід до набувача нерухомого майна права користування земельною ділянкою на підставі договору придбання нерухомості у фізичної або юридичної особи, оскільки повноваження щодо наділення правом на земельну ділянку має виключно власник земельної ділянки, яким у спірних правовідносинах є Київська міська рада. З урахуванням наведеного, навіть набувши у власність нерухоме майно, та отримавши право користування на земельну ділянку, необхідну для обслуговування цього майна, власник (балансоутримувач) нерухомості зобов'язаний оформити належне йому право на землю в установленому законом порядку, тобто звернутися до міської ради з відповідною заявою про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою щодо відведення земельної ділянки у користування або у власність (статті 123, 124 ЗК України). 30 грудня 2015 року ОСОБА_1 звертався до Київської міської ради із заявою про надання йому дозволу на розроблення документації із землеустрою щодо поділу земельної ділянки, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , на яку за дорученням заступника міського голови - секретаря Київської міської ради від 04 січня 2016 року №08/С-18, Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) підготував відповідь від 19 січня 2016 року вих. № 057026-08/С-18-673, у якій повідомив, що відповідно до вимог ЗК України та Порядку передачі (надання) земельних ділянок в користування або у власність із земель комунальної власності в місті Києві, затвердженого рішенням Київської міської ради від 04 березня 2015 року № 195/1060, з клопотанням про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою щодо поділу земельної ділянки може звернутися лише власник або землекористувач земельної ділянки. Крім того, перелік доданих до клопотання матеріалів не відповідає вимогам зазначеного Порядку, а саме відсутня нотаріально посвідчена згода землекористувача земельної ділянки ПП «ФІРМА «МИСАК».
 
Відзив на касаційну скаргу не надійшов.
 
Рух справи у суді касаційної інстанції
 
Ухвалою Верховного Суду від 12 квітня 2019 року відкрито касаційне провадження та витребувано справу з місцевого суду. 
 
Ухвалою Верховного Суду від 25 січня 2021 року справу призначено до судового розгляду колегією у складі п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у ній матеріалами.
 
Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України (у редакції, чинній на час подання касаційної скарги) підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
 
Відповідно до вимог частини першої статті 400 ЦПК України (у редакції, чинній на час подання касаційної скарги) під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.
 
Фактичні обставини справи, встановлені судами попередніх інстанцій
 
Судами попередніх інстанцій установлено, що 09 серпня 1999 року між Київською міською радою (Київрада) та ПП «ФІРМА «МИСАК» (користувач) укладений договір на право тимчасового довгострокового користування землею на умовах оренди, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Щербаковим В. З., зареєстрований у реєстрі за № 4061, за умовами якого Київрада надає, а користувач приймає у платне володіння і користування строком на 49 років земельну ділянку площею 0,0978 га, у тому числі землі, що використовуються у комерційних цілях, площею 0,0978 га за адресою:   АДРЕСА_1 , згідно з планом тимчасового землекористування № 7904514. Договір укладений на підставі розпорядження Київської міської державної адміністрації 
від 31 серпня 1998 року № 1789.
 
07 жовтня 2010 року між ПП «ФІРМА «МИСАК» (продавець) та ОСОБА_1 (покупець) укладений договір купівлі-продажу нежилої споруди, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу 
Шевельовою В. М., зареєстрований у реєстрі за № 1960, за умовами якого продавець продав, а покупець купив належну продавцю нежилу споруду в літері Д, загальною площею 137,30 кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
 
Пунктом 3 зазначеного договору передбачено, що нежила споруда, яка продається за цим договором, знаходиться на земельній ділянці, кадастровий номер 7904514, переданій продавцю у користування на 49 років за договором на право тимчасового довгострокового користування землею на умовах оренди, посвідченим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Щербаковим В. З., зареєстрованим у реєстрі за № 4061.
 
На виконання умов договору купівлі-продажу нежилої споруди від 07 жовтня 
2010 року, 08 жовтня 2010 року між ПП «ФІРМА «МИСАК» (продавець) та 
ОСОБА_1 (покупець) складений акт приймання-передачі нежилої споруди загальною площею 137,30 кв. м по АДРЕСА_1 , за умовами якого продавець передає, а покупець приймає нежилу споруду (об`єкт основних засобів групи І), за адресою:  АДРЕСА_1 .
 
18 жовтня 2019 року право власності ОСОБА_1 на зазначене нерухоме майно зареєстровано Комунальним підприємством «Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна» у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, реєстраційний номер 31181373, запис № 253-з у книзі д.9з-170. 
 
Рішенням Печерського районного суду м. Києва від 28 липня 2015 року у справі № 757/2091/15-ц у задоволенні позову ПП «ФІРМА «МИСАК» до ОСОБА_1 про розірвання договору купівлі-продажу нежилої споруди, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шевельовою В. М., зареєстрованого у реєстрі за № 1960, та припинення зобов`язання сторін за цим договором, відмовлено.
 
Рішенням Печерського районного суду м. Києва від 23 квітня 2015 року у справі № 757/25049/14-ц, залишеним без змін ухвалою Апеляційного суду м. Києва 
від 27 травня 2015 року, у задоволенні позову ОСОБА_1 до Київської міської ради, ПП «ФІРМА «МИСАК», Головного управління державного агентства земельних ресурсів у м. Києві, Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання припиненим договору на право тимчасового довгострокового користування землею на умовах оренди, визнання права користування земельною ділянкою, зобов`язанння вчинити дії, відмовлено; зустрічний позов ПП «ФІРМА «МИСАК» до ОСОБА_1 , третя особа - Київська міська рада, про усунення перешкод у користуванні орендованою земельною ділянкою, задоволено. Зобов'язано ОСОБА_1 демонтувати за власний рахунок самовільно встановлений одноповерховий дерев'яний будинок площею понад 25,0 кв. м та дерев`яну побутівку, що розташовані на земельній ділянці, кадастровий номер 8000000000:79:045:0014, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Зобов`язано ОСОБА_1 звільнити земельну ділянку кадастровий номер 8000000000:79:045:0014, що знаходиться за адресою:  АДРЕСА_1 , від матеріальних цінностей та речей побутового вжитку, які належать йому на праві власності. 
 
Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 10 вересня 2015 року (провадження № 6-18543св15) касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_4 відхилено, рішення Печерського районного суду м. Києва від 23 квітня 2015 року та ухвалу Апеляційного суду м. Києва від 27 травня 2015 року залишено без змін. Встановлено, що суди першої та апеляційної інстанцій дійшли правильного висновку, що договір на право тимчасового довгострокового користування землею на умовах оренди від 09 серпня 1999 року, укладений між Київською міською радою та ПП «ФІРМА «Мисак» припинив свою дію у частині земельної ділянки, на якій розміщена придбана ОСОБА_1 нежитлова споруда літера «Д», а тому договір купівлі-продажу нежилої споруди від 07 жовтня 2010 року, укладений між ПП «ФІРМА «МИСАК» та ОСОБА_1 , є підставою для переоформлення власником такої нежилої споруди права користування земельною ділянкою, на якій розміщене нерухоме майно, у встановленому законом порядку.
 
04 грудня 2015 року ОСОБА_1 направив ПП «ФІРМА «МИСАК» пропозицію встановити порядок користування земельною ділянкою площею 0,0978 га, кадастровий номер 8000000000:79:045:0014, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом її поділу між співвласниками нежилих споруд на дві земельні ділянки: площею 313,94 кв. м - на якій знаходиться нежила споруда, що належить ОСОБА_1 , та площею 
664,06 кв. м. - на якій знаходиться нерухоме майно, що належить ПП «ФІРМА «МИСАК», згідно з одним із трьох запропонованих ним варіантів поділу земельної ділянки. З метою розпочати процедуру поділу земельної ділянки, ОСОБА_1 просив ПП «ФІРМА «МИСАК» надати нотаріально посвідчену згоду на поділ земельної ділянки, кадастровий номер 8000000000:79:045:0014, та звернутися з відповідним клопотанням про поділ зазначеної земельної ділянки до Київської міської ради пропорційно площі об`єктів нерухомого майна, що знаходяться на ній. 
 
Пропонуючи ПП «ФІРМА «МИСАК» варіанти поділу земельної ділянки площею 0,0978 га, кадастровий номер 8000000000:79:045:0014, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ,ОСОБА_1 вказував на те, що загальна площа належної йому на праві власності нежилої споруди (літера «Д»), яка розташована на орендованій ПП «ФІРМА «МИСАК» земельній ділянці, становить 137,3 кв. м, загальна площа громадського будинку (літера «Г»), який належить на праві власності ПП «ФІРМА «Мисак» та розташований на орендованій земельній ділянці, становить 290,3 кв. м, разом площа двох зазначених нежилих будівель становить 427,6 кв. м, а тому площа належної позивачеві нежилої споруди (літера «Д») пропорційно до загальної площі розміщеного на спірній земельній ділянці нерухомого майна становить 32,1 процента, а площа - громадського будинку (літера «Г»), належного ПП «ФІРМА «МИСАК», - 67,9 процентів, відповідно. Таким чином, позивач має право користуватися 32,1 процентом від загальної площі орендованої земельної ділянки (978,00 кв. м), що становить 313,94 кв. м, а ПП «ФІРМА «МИСАК» - 67,9 процентів від загальної площі орендованої земельної ділянки, що становить 664,06 кв. м.
 
ПП «ФІРМА «МИСАК» пропозицію ОСОБА_1 від 04 грудня 2015 року щодо встановлення порядку користування земельною ділянкою та її поділу залишило без відповіді. 
 
30 грудня 2015 року ОСОБА_1 звернувся до Київської міської ради з клопотанням надати йому, як власнику нежилої споруди (літера «Д»), загальною площею 137,30 кв. м, за знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , дозвіл на розроблення технічної документації із землеустрою щодо поділу земельної ділянки.  
 
За результатами розгляду клопотання ОСОБА_1 від 30 грудня 2015 року про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою щодо поділу земельної ділянки по АДРЕСА_1 в особі структурного підрозділу виконавчого органу - Департаменту земельних ресурсів Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) роз`яснила, що заявник не має повноважень на звернення із зазначеним клопотанням, оскільки відповідно до положень ЗК України та Порядку передачі (надання) земельних ділянок в користування або у власність із земель комунальної власності в місті Києві, затвердженого рішенням Київської міської ради від 04 березня 2015 року № 195/1060, з клопотанням про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою щодо поділу земельної ділянки може звернутися лише власник або землекористувач земельної ділянки. Крім того, перелік доданих до клопотання матеріалів не відповідає вимогам Порядку передачі (надання) земельних ділянок в користування або у власність із земель комунальної власності в місті Києві, затвердженого рішенням Київської міської ради від 04 березня 2015 року № 195/1060, оскільки у ньому відсутня нотаріально посвідчена згода землекористувача земельної ділянки ПП «ФІРМА «МИСАК»(повідомлення 
від 19 січня 2016 року вих. № 057026-08/С-18-673).
 
Згідно з висновком № 170926-01 за результатами проведення комплексної судової земельно-технічної та будівельно-технічної експертизи від 26 вересня 2017 року, складеним ДП «Київський науково-дослідний інститут незалежних експертиз» на виконання ухвали Печерського районного суду м. Києва 
від 11 січня 2017 року, площа земельних ділянок сторін у справі, а саме: 
ОСОБА_1 , який володіє об'єктом нерухомого майна - автомийкою (літера «Д») та ПП «ФІРМА «МИСАК», яка володіє об`єктом нерухомого майна - громадського будинку (літера «Г») за адресою: АДРЕСА_1 , згідно з пропорціями 32,1 процент та 67,9 процентів, відповідно, від загальної площі земельної ділянки площею 0,0978 га, кадастровий номер 8000000000:79:045:0014, становить: 
-          земельної ділянки ОСОБА_1 , який володіє об'єктом нерухомого майна - автомийкою (літера «Д») за адресою: АДРЕСА_1 - 0,0314 га; 
-          земельної ділянки ПП «ФІРМА «МИСАК», яка володіє об'єктом нерухомого майна - громадським будинком (літера «Г») за адресою: АДРЕСА_1 - 0,0664 га.
-           
На виконання ухвали суду, експертом запропоновано 3 варіанти розподілу земельної ділянки площею 0,0978 га, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
 
При цьому експерт зауважив, що встановлення розміру площі земельної ділянки, яка згідно з будівельними, санітарними, пожежними та іншими встановленими нормами експлуатації будівель та споруд є необхідною для обслуговування та експлуатації об`єктів нерухомого майна - громадського будинку (літера «Г») та автомийки (літера «Д»), що розташовані на земельній ділянці площею 0,0978 га, кадастровий номер 8000000000:79:045:0014, за адресою: АДРЕСА_1 , потребує розроблення відповідної проєктної документації, що не входить до компетенції експертів з інженерно-технічних досліджень.
 
Позиція Верховного Суду та нормативно-правове обгрунтування 
 
Вивчивши матеріали справи, доводи касаційної скарги, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що касаційна скарга Київської міської ради підлягає задоволенню частково з таких підстав. 
 
Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. 
 
Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України, частини першої статті 4 ЦПК кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
 
Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.
 
За змістом частини третьої статті 152 ЗК України захист прав громадян та юридичних осіб на земельні ділянки здійснюється шляхом: а) визнання прав; б) відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення прав, і запобігання вчиненню дій, що порушують права або створюють небезпеку порушення прав; в) визнання угоди недійсною; г) визнання недійсними рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування; ґ) відшкодування заподіяних збитків; д) застосування інших, передбачених законом, способів.
 
Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб'єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення. Таким чином, суд зобов'язаний з'ясувати характер спірних правовідносин (предмет і підстави позову), наявність/відсутність порушеного правам чи інтересу та можливість його поновлення/захисту в обраний спосіб. Наведене узгоджується з правовими висновками, викладеними Великою Палатою Верховного Суду у постановах від 05 червня 2018 року у справі № 338/180/17 (провадження № 14-144цс18), від 11 вересня 2018 року у справі № 905/1926/16 (провадження № 12-186гс18), від 30 січня 2019 року у справі № 569/17272/15-ц (провадження № 14-338цс18) та від 04 червня 
2019 року у справі № 916/3156/17 (провадження № 12-304гс18).
 
Іншими словами, ефективний спосіб захисту має бути таким, що відповідає змісту порушеного права, та таким, що забезпечує реальне поновлення прав особи, за захистом яких вона звернулась до суду, відповідно до вимог законодавства.
 
В обгрунтування позовних вимог про визнання за ним права користування частиною земельної ділянки площею 0,0978 га, кадастровий номер 8000000000:79:045:0014, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , а саме земельною ділянкою площею 0,0314 га для експлуатації та обслуговування автомийки (літера «Д»), визнання відсутнім у ПП «ФІРМА «МИСАК» права користування (оренди) зазначеною земельною ділянкою та зобов`язання ПП «ФІРМА «МИСАК» вчинити передбачені чинним законодавством України дії, необхідні для поділу земельної ділянки площею 0,0978 га, кадастровий номер 8000000000:79:045:0014, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , на дві земельні ділянки: площею 0,0664 га та площею 0,0314 га,  ОСОБА_1 посилався на те, що ПП «ФІРМА «Мисак», а також Київська міська рада не визнають його право, як власника нежилої споруди літера «Д», на користування частиною земельної ділянки площею 0,0978 га, кадастровий номер 8000000000:79:045:0014, на якій розташована така нежитлова споруда та яка є необхідною для її обслуговування.
 
Однією з підстав припинення права користування земельною ділянкою є набуття іншою особою права власності на жилий будинок, будівлю або споруду, які розташовані на земельній ділянці (пункт «е» частини першої статті 141 ЗК України).
 
До особи, якій перейшло право власності на житловий будинок, будівлю або споруду, що розташовані на орендованій земельній ділянці, також переходить право оренди на цю земельну ділянку. Договором, який передбачає набуття права власності на житловий будинок, будівлю або споруду, припиняється договір оренди земельної ділянки в частині оренди попереднім орендарем земельної ділянки, на якій розташований такий житловий будинок, будівля або споруда (частина третя статті 7 Закону України «Про оренду землі»).
 
Договір оренди землі припиняється, зокрема, в разі набуття права власності на житловий будинок, будівлю або споруду, що розташовані на орендованій іншою особою земельній ділянці (абзац восьмий частини першої статті 31 Закону України «Про оренду землі»).
 
Після відчуження об`єкта нерухомості, розташованого на орендованій земельній ділянці, договір оренди землі у відповідній частині припиняється щодо відчужувача, однак діє на тих самих умовах стосовно нового власника нерухомості, який з моменту набуття такого права набуває також права оренди земельної ділянки, на якій це майно розміщене (постанови Верховного Суду у складі Касаційного господарського суду від 19 червня 2018 року у справі 
№ 922/3655/17, від 07 листопада 2018 року у справі № 910/20774/17).
 
Набуття у визначеному законом порядку права приватної власності на будівлю або споруду, створює правові підстави для переходу права на земельну ділянку до власника об`єкта нерухомості, що розташований на ній, у розмірі відповідно до положень статті 120 ЗК України, статті 377 ЦК України на підставі правочину з придбання майна, відповідно до принципу єдності юридичної долі земельної ділянки та розташованої на ній будівлі або споруди. 
 
Таким чином, у справі, яка переглядається суди першої та апеляційної інстанцій дійшли правильного висновку, що після переходу до позивача права власності нежилу споруду (літера «Д»), загальною площею 137,3 кв. м., що розташована у межах земельної ділянки площею 0,0978 га, кадастровий номер 8000000000:79:045:0014, за адресою: АДРЕСА_1 , договір оренди земельної ділянки, укладений між ПП «ФІРМА «МИСАК» та Київською міською радою, у тій частині, на якій розташоване належне 
ОСОБА_1 нерухоме майно, припинив свою дію.
 
Відповідно до частини першої статті377 ЦКУкраїни до особи, яка набула право власності на житловий будинок (крім багатоквартирного), будівлю або споруду, переходить право власності, право користування на земельну ділянку, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення в обсязі та на умовах, встановлених для попереднього землевласника (землекористувача).
 
Якщо жилий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, що перебуває у користуванні, то в разі набуття права власності на ці об`єкти до набувача переходить право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені, на тих самих умовах і в тому ж обсязі, що були у попереднього землекористувача (частина друга статті 120 ЗК України).
 
Положення частини другої статті 120 ЗК України та частини першої статті 377 ЦК України закріплюють принцип цілісності об`єкта нерухомості із земельною ділянкою, на якій цей об`єкт розташований. За приписами зазначених норм, визначення правового режиму земельної ділянки перебуває у прямій залежності від права власності на відповідні житловий будинок, будівлю чи споруду.
 
Тобто, перехід права на земельну ділянку до нового набувача нерухомого майна відбувається в силу прямого припису закону, незалежно від волі органу, який уповноважений розпоряджатися земельною ділянкою (пункт 7.42 постанови Великої Палати Верховного Суду від 04 грудня 2018 року у справі 
№ 910/18560/16).
 
Іншими словами, з моменту переходу права власності на розташоване на земельній ділянці нерухоме майно до нового власника у правовідносинах користування земельною ділянкою, на якій знаходиться це майно, відбувається фактична заміна землекористувача: права й обов`язки землекористувача переходять до нового власника відповідного нерухомого майна.
 
Ураховуючи наведене, є неспроможними є аргументи Київської міської ради про те, що положення статей 120 ЗК України, 377 ЦК України не передбачають автоматичного переходу до набувача нерухомого майна, на підставі договору купівлі-продажу у фізичної або юридичної особи, права користування земельною ділянкою, на якій таке майно розташоване, оскільки виключні повноваження щодо наділення правом користування земельною ділянкою належать власнику земельної ділянки, яким у спірних правовідносинах є Київська міська рада. 
 
Згідно з принципом єдності юридичної долі земельної ділянки та розташованих на ній будинку, споруди (зміст якого розкривається, зокрема, у статті 120 ЗК України та статті 377 ЦКУкраїни) особа, яка законно набула у власність будинок, споруду, має цивільний інтерес в оформленні права на земельну ділянку під такими будинком і спорудою після їх набуття (пункт 61 постанови Великої Палати Верховного Суду від 05 грудня 2018 року у справі № 713/1817/16-ц).
 
Ураховуючи наведене, ОСОБА_1 , як власник об'єкта нерухомого майна, що розташований у межах земельної ділянки, якою користується на умовах оренди ПП «ФІРМА «МИСАК», набув права вимагати оформлення на своє ім'я документів щодо користування частиною земельної ділянки, на якій безпосередньо розташований об'єкт нерухомості, таяка необхідна для його обслуговування. Наведене відповідає правовому висновку, викладеному Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 04 грудня 2018 року у справі № 910/18560/16 (пункти 8.16, 8.17).
 
Разом з тим, ухвалюючи рішення про визнання за ОСОБА_1 права на звернення до Київської міської ради з клопотанням про надання згоди (дозволу) на розроблення технічної документації із землеустрою щодо поділу земельної ділянки, кадастровий номер 8000000000:79:045:0014, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , без нотаріально посвідченої письмової згоди ПП «ФІРМА «МИСАК», суди фактично вийшли за межі заявлених позивачем вимог, не звернули увагу, що позивачем заявлено вимогу про визнання за ним права користування частиною орендованої ПП «ФІРМА «МИСАК» земельної ділянки, що необхідна для експлуатації та обслуговування автомийки літера «Д», що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .
 
Оскільки, ПП «ФІРМА «МИСАК» та Київська міська рада не визнають права ОСОБА_1 , як власника нерухомого майна - нежилої споруди (літера «Д») площею 137,3 кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , на користування частиною земельної ділянки, на якій розміщене придбане ним нерухоме майно, що є необхідною для обслуговування цього нерухомого майна, наявними є підстави для визнання за позивачем права користування земельною ділянкою для обслуговування та експлуатації об`єкта нерухомого майна - автомийки (літера «Д»), що розташована в межах земельної ділянки площею 0,0978 га, кадастровий номер 8000000000:79:045:0014, за адресою: АДРЕСА_1 .
 
Відмовляючи у задоволенні вимог ОСОБА_1 в частині визнання за ним права користування зазначеною земельною ділянкою чітко визначеної площі - 0,0314 га та конфігурації (пункт 2 варіанту 3 (додаток № 3) висновку 
№ 170926-01 за результатами проведення комплексної судової земельно-технічної та будівельно-технічної експертизи від 26 вересня 2017 року), Верховний Суд ураховує правовий висновок Великої Палати Верховного Суду, викладений у постанові від 04 грудня 2018 року у справі № 910/18560/16, відповідно до якого до покупця об`єкта нерухомого майна переходить право на частину земельної ділянки, на якій розміщене придбане ним нерухоме майно та яка необхідна для обслуговування цього майна, розмір якої має визначатися на основі державних будівельних норм та санітарних норм і правил, тоді як відповідно до наявного у матеріалах справи експертного дослідження, експертом не встановлювався розмір площі земельної ділянки, яка згідно з будівельними, санітарними, пожежними та іншими встановленими нормами експлуатації будівель та споруд є необхідною для обслуговування та експлуатації об`єкта нерухомого майна - громадського будинку (літера «Г») та автомийки (літера «Д»), що розташовані на земельній ділянці площею 
0,0978 га, кадастровий номер 8000000000:79:045:0014, за адресою: АДРЕСА_1 , з посиланням на те, що зазначене потребує розроблення відповідної проєктної документації, що не входить до компетенції експертів з інженерно-технічних досліджень. 
 
Задоволення вимоги позивача про визнання на ним права користування земельною ділянкою для обслуговування та експлуатації об`єкта нерухомого майна - автомийки (літера «Д»), що розташована у межах земельної ділянки площею 0,0978 га, кадастровий номер 8000000000:79:045:0014, за адресою: АДРЕСА_1 , надає ОСОБА_1 право самостійно звернутися до Київської міської ради із заявою про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою щодо відведення у користування земельної ділянки відповідно до державних будівельних та санітарних норм і правил (статті 123, 124 ЗК України), що є необхідною для обслуговування та експлуатації належного йому об`єкта нерухомого майна - автомийки (літера «Д»), розташованого за адресою: АДРЕСА_1 . 
 
З огляду на наведене, відсутні підстави для задоволення вимог позивача про зобов`язання ПП «ФІРМА «МИСАК» вчинити усі передбачені чинним законодавством України дії,необхідні для поділу земельної ділянки, кадастровий номер 8000000000:79:045:0014, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , на дві земельні ділянки: площею 0,0664 га та площею 0,0314 га, та про визнання відсутнім у ПП «ФІРМА «МИСАК» права користування (оренди) земельною ділянкою, що є необхідною для експлуатації та обслуговування автомийки (літера «Д»).
 
Висновки Верховного Суду за результатами розгляду касаційної скарги
 
Відповідно до частин першої, четвертої статті 412 ЦПК України підставами для скасування судових рішень повністю або частково і ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. Зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частини.
 
Зважаючи на неправильне застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, оскаржувані судові рішення підлягають скасуванню з ухваленням у справі нового судового рішення про задоволення позовних вимог ОСОБА_1 частково, а саме визнання за ним права користування земельною ділянкою для обслуговування та експлуатації об`єкта нерухомого майна - автомийки (літера «Д»), що розташована в межах земельної ділянки площею 0,0978 га, кадастровий номер 8000000000:79:045:0014, за адресою: АДРЕСА_1 .
 
Щодо розподілу судових витрат 
 
Відповідно до підпункту «в» пункту 4 частини першої статті 416 ЦПК України суд касаційної інстанції повинен вирішити питання про розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді касаційної інстанції.
 
Оскільки за результатом вирішення касаційної скарги Київської міської ради судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій скасовано, та ухвалено нове судове рішення про задоволення позову ОСОБА_1 частково, судові витрати, понесені заявником у зв`язку з поданням апеляційної та касаційної скарги, відшкодуванню не підлягають. 
 
Керуючись статтями 400, 409, 412, 415, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду
 
ПОСТАНОВИВ:
 
Касаційну скаргу Київської міської ради задовольнити.
 
Рішення Печерського районного суду м. Києва від 03 квітня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 26 лютого 2019 року скасувати та ухвалити нове судове рішення.
 
Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, Приватного підприємства «ФІРМА «МИСАК», третя особа - Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), про визнання права користування частиною земельної ділянки, припинення права та зобов`язання вчинити дії, задовольнити частково.
 
Визнати за  ОСОБА_1 право користування земельною ділянкою для обслуговування та експлуатації об`єкта нерухомого майна - автомийки (літера «Д»), розташованого в межах земельної ділянки площею 0,0978 га, кадастровий номер 8000000000:79:045:0014, за адресою: АДРЕСА_1 .
 
У задоволенні решти позовних вимог відмовити.
 
Постанова є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий                                                                           О. В. Ступак
Судді:                                                                                     І. Ю. Гулейков
С. О. Погрібний
Г. І. Усик
В. В. Яремко