У х в а л а        
17 лютого 2021 року
м. Київ
 
справа № 236/780/16-ц
 
провадження № 61-2178 ск 21 
 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Гулька Б. І. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Краснолиманського міського суду Донецької області від 24 вересня 2020 року та постанову Донецького апеляційного суду від 13 жовтня 2020 року за заявою ОСОБА_1 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами у справі за позовом ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» про відшкодування майнової та моральної шкоди, 
ВСТАНОВИВ:
Рішенням Краснолиманського міського суду Донецької області від 22 вересня 2016 року у задоволені позову ОСОБА_1 відмовлено.
Ухвалою апеляційного суду Донецької області від 01 грудня 2016 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення. Рішення Краснолиманського міського суду Донецької області від 22 вересня 2016 року залишено без змін.
Постановою Верховного Суду у складі Касаційного цивільного суду від 22 липня 2019 року касаційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення. Рішення Краснолиманського міського суду Донецької області від 22 вересня 2016 року та ухвалу апеляційного суду Донецької області від 01 грудня 2016 року залишено без змін. 
У жовтні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду першої інстанції із заявою про перегляд рішення Краснолиманського міського суду Донецької області 
від 22 вересня 2016 року (справа № 236/780/16-ц) за нововиявленими обставинами. 
Ухвалою Краснолиманського міського суду Донецької області від 24 червня 2020 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд судового рішення 
за новоявленими обставинами відмовлено.
Постановою Донецького апеляційного суду від 13 жовтня 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення. Ухвалу Краснолиманського міського суду Донецької області від 24 червня 2020 року залишено без змін. 
09 лютого 2021 року до Верховного Суду через засоби поштового зв`язку 
 ОСОБА_1 подано касаційну скаргу (надійшла 12 лютого 2021 року), 
в якій заявник просить оскаржувані судові рішення скасувати, прийняти нову постанову про задоволення його заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами. 
Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. 
Касаційна скарга ОСОБА_1 надійшла до Верховного Суду з пропуском строку на касаційне оскарження вищевказаних судових рішень.
Питання про поновлення цього строку заявником не порушено.
Відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку 
на касаційне оскарження.
Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску 
з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.
Посилання у касаційній скарзі на те, що строк на касаційне оскарження судових рішень не пропущений, оскільки касаційна скарга подана у строк дії карантину є безпідставні. 
Закон України від 30 березня 2020 року № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)», постанови Кабінету Міністрів України «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу «COVID - 19» від 11 березня 
2020 року № 211, з відповідними змінами. 
17 липня 2020 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін 
до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню короновірусної хвороби (COVID-19)» від 18 червня 
2020 року № 731-IX, яким внесено зміни до пункту 3 розділу XII «Прикінцевих положень» Цивільного процесуального кодексу України та викладено в новій редакції, а саме: «Процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 3 розділу XII «Прикінцеві положення» Цивільного процесуального кодексу України, у редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» № 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 
20 днів після набрання чинності цим Законом. 
Двадцятиденний строк, встановлений Законом України від 18 червня 2020 року № 731-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)», закінчився 06 серпня 2020 року.
Таким чином заявникові необхідно подати до суду клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження із зазначенням поважних причин для його поновлення та відповідних доказів. 
Згідно частини третьої статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею 
у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.
Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.
Також подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом 
до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України 
до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі.
До касаційної скарги ОСОБА_1 додано клопотання про звільнення його 
від сплати судового збору з посиланням на важкий майновий стан. 
На підтвердження вказаних обставин заявник надав суду довідку Головного управління Пенсійного фонду України м. Краматорська Донецької області про його доходи за період з січня 2020 року по грудень 2020 року, які становлять 23 002 грн 20 коп. 
Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.
Відповідно статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж 
до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи 
за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; 
б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; 
г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними 
чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Клопотання  ОСОБА_1 про звільнення його від сплати судового збору 
не підлягає задоволеною з огляду на таке.
Згідно з частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, 
в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Відповідно до підпункту 9 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду касаційної скарги на ухвалу суду, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи те, що станом на 01 січня 2021 року прожитковий мінімум для працездатних осіб був встановлений у розмірі 2 270 грн, то особі, яка подала касаційну скаргу, необхідно сплатити 454 грн.
Ураховуючи характер спору та клопотання у скарзі, розмір судового збору 
за подачу даної касаційної скарги становить 454 грн, що не перевищує 
5 відсотків розміру річного доходу заявника.
Отже, наведені ОСОБА_1 доводи та надані докази свідчать про відсутність підстав для звільнення від сплати судового збору за подачу даної касаційної скарги.
У зв`язку з наведеним заявникові потрібно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги у розмірі 454 грн.
Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду
у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК
у Печерському районі, код ЄДРПОУ: 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, номер рахунку отримувача (стандарт ІВАN): UA288999980313151207000026007, ККДБ: 22030102, найменування платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», символ звітності банку: 207.
На підтвердження сплати судового збору до Верховного Суду необхідно надати оригінал квитанції про сплату судового збору або документи, 
що підтверджують підстави звільнення від його сплати відповідно до закону.
Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
Керуючись статтями 136, 185, 392, 393 ЦПК України,
УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити. 
Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Краснолиманського міського суду Донецької області від 24 вересня 2020 року та постанову Донецького апеляційного суду від 13 жовтня 2020 року залишити без руху.
Надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 17 березня
2021 року, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Суддя                                                                                                                       Б. І. Гулько