П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №  240/13906/20 
Головуючий суддя 1-ої інстанції - Левицький В.К.  
Суддя-доповідач -  Курко О. П.   

31 березня 2021 року
м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Курка О. П. 
суддів:  Гонтарука В. М.  Білої Л.М. , 

за участю:
секретаря судового засідання: Яремчук Л.С, 
позивача: ОСОБА_1 ,
представника відповідача: Коцура Т.І.,
третьої особи: Пантуса О.В.,            

розглянувши  у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 16 листопада 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, 
В С Т А Н О В И В :
в серпні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - ОСОБА_2 , в якому просив визнати протиправним та скасувати рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області від 17 липня 2020 року про притягнення його до дисциплінарної відповідальності.
Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 16 листопада 2020 року у задоволенні позову відмовлено.
Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, у якій просив скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги.
В обґрунтування апеляційної скарги апелянт послався на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, порушення норм процесуального права, що, на його думку, призвело до неправильного вирішення спору. Позивач зазначив, що у відповідача були відсутні підстави для притягнення його до дисциплінарної відповідальності за спливом строку. Крім того, зазначив, що оспорюване рішення винесено за результатами скарги ОСОБА_2 , який з позивачем договір про надання правових послуг адвоката від 31 жовтня 2019 року не підписав, тобто, між ними не виникало жодних правовідносин, на які поширюються положення Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", Правил адвокатської етики.
В судовому засіданні позивач доводи апеляційної скарги підтримав в повному обсязі та просив суд задовольнити її, а рішення суду першої інстанції – скасувати.
Представник відповідача та третя особа в судовому засіданні заперечували проти задоволення апеляційної скарги та просили суд залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції – без змін.
Стосовно клопотання про витребування доказів, то в судовому засіданні позивач не підтримав його, і відтак останнє судовою колегією залишено без розгляду.
Заслухавши суддю-доповідача, доводи сторін, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено під час апеляційного розгляду справи, що 11 січня 2020 року на адресу КДКА Житомирської області надійшла заява ОСОБА_2 з повідомленням про вчинення адвокатом ОСОБА_1 щодо нього неправомірних дій. Заявник вказав, що не отримав від позивача замовлену позовну заяву, за яку сплатив 5000, 00 грн.
17 липня 2020 року Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Житомирської області прийнято рішення про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктами 2, 3, 5 частини 2 статті 34 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", а саме: порушення присяги адвоката України, порушення правил адвокатської етики та неналежне виконання професійних обов`язків. Застосовано до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді попередження.
Вважаючи вказане рішення протиправним, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.
Ухвалюючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції виходив з того, що матеріали справи та наданої відповідачем дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 , покази свідка свідчать про неналежне виконання позивачем умов договору про надання правової (правничої) допомоги від 31 жовтня 2019 року, оскільки після підписання договору та отримання гонорару за надання правової (правничої) допомоги позивач лише частково, а не в повному обсязі, виконав взяті на себе зобов`язань згідно з договором від 31 жовтня 2019 року.
Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції по суті спору, виходячи з наступного.
Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначає Закон № 5076-VI "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" (далі - Закон №5076-VI).
Згідно зі статтею 2 вказаного Закону, адвокатура України - недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом. Адвокатуру України складають всі адвокати України, які мають право здійснювати адвокатську діяльність. 
Відповідно до статті 33 Закону № 5076-VI, адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом. Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку. Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється КДКА за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.
Згідно з частинами, 1, 2 статті 34 Закону № 5076-VI, підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.
Дисциплінарним проступком адвоката є:
1) порушення вимог несумісності;
2) порушення присяги адвоката України;
3) порушення правил адвокатської етики;
4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення;
5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків;
6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування;
7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.
Як визначено статтею 35 Закону № 5076-VI, за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень:
1) попередження;
2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року;
3) для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.
Адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку.
Відповідно до частини 1 статті 36 Закону № 5076-VI, право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.
Дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі (стаття 37 Закону № 5076-VI).
Згідно з статтею 38 Закону № 5076-VI, заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.
Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.
Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом.
Орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи, керівники підприємств, установ, організацій, громадських об`єднань, фізичні особи, яким надіслано запит члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, зобов`язані не пізніше десяти робочих днів з дня отримання запиту надати відповідну інформацію, копії документів.
Відмова в наданні інформації на запит члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, несвоєчасне або неповне надання інформації, надання інформації, що не відповідає дійсності, тягнуть за собою відповідальність, передбачену законом.
За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.
Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
За результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката. Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки. Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду (стаття 39 Закону № 5076-VI).
Відповідно до статті 40 Закону № 5076-VI, дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення.
Розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.
Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката.
У разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи. Письмові пояснення адвоката оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи. У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки.
Розгляд справи про дисциплінарну відповідальність адвоката є відкритим, крім випадків, якщо відкритий розгляд справи може призвести до розголошення адвокатської таємниці.
Під час засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури ведеться протокол, який підписується головуючим та секретарем засідання.
Згідно з частиною 1 статті 41 Закону № 5076-VI, за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу.
Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.
Так, правила адвокатської етики затверджені Звітно-виборним з`їздом адвокатів України 09 червня 2017 року (далі - Правила адвокатської етики).
Відповідно до пункту 11 Правил адвокатської етики, адвокат зобов`язаний надавати професійну правничу (правову) допомогу клієнту, здійснювати його захист та представництво компетентно і добросовісно, що передбачає знання відповідних норм права, наявність необхідного досвіду їх застосування, доскональність у врахуванні всіх обставин, що стосуються доручення клієнта та можливих правових наслідків його виконання, ретельну підготовку до виконання доручення.
Згідно з пунктом 14 Правил адвокатської етики, адвокат надає правову допомогу відповідно до законодавства України про адвокатуру та адвокатську діяльність на підставі договору про надання правової допомоги.
Договір про надання правової допомоги - договір, за яким одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується надавати правову допомогу іншій стороні договору (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору, у випадку, якщо така оплата передбачена договором.
До договору про надання правової допомоги також застосовуються загальні положення цивільного законодавства про договір.
Адвокат зобов`язаний інформувати клієнта про його законні права та обов`язки. Адвокат повинен з розумною періодичністю інформувати клієнта про хід та результати виконання доручення і своєчасно відповідати на запити клієнта про стан його справи. Інформація має подаватися клієнту в обсязі, достатньому для того, щоб він міг приймати обґрунтовані рішення стосовно суті свого доручення та його виконання (пункт 26 Правил адвокатської етики).
Відповідно до пункту 27 Правил адвокатської етики, кожному дорученню, незалежно від розміру обумовленого гонорару, адвокат повинен приділяти розумно необхідну для його успішного виконання увагу. При виконанні доручення адвокат зобов`язаний використати всі розумно необхідні і доступні йому законні засоби для надання ефективної професійної правничої (правової) допомоги клієнту, здійснення його захисту або представництва. Адвокат повинен намагатися оперативно виконувати доручення клієнта, визначених в договорі про надання правової допомоги, дотримуючись при цьому всіх інших вимог, що пред`являються законом і Правилами.
Судом встановлено, що 31 жовтня 2019 року між ОСОБА_2 (Клієнт) та адвокатом Штиколенко В.В. (Адвокат) укладено договір про надання правових (правничих) послуг адвоката.
Відповідно до пункту 1 умов договору, Клієнт доручає, а Адвокат приймає на себе зобов`язання стосовно надання правової (правничої) допомоги Клієнту стосовно підготовки необхідних документів (позовної заяви) для подачі до Ємільчинського районного суду Житомирської області щодо стягнення з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 заборгованості (18000,00 грн. - основна сума боргу) за розпискою від 20 грудня 2018 року та подальшого представництва інтересів Клієнта в Ємільчинському районному суді Житомирської області по вказаній цивільній справі.
Відповідно до пункту 5 договору - договір укладено на строк до 31 грудня 2020 року.
Відповідно до додатку до договору про надання правових послуг (правничих) послуг адвоката від 31 жовтня 2019 року, укладеного між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , оплата (гонорар) за надані правові (правничі) послуги проводиться відповідно до домовленості між клієнтом та адвокатом, де клієнт сплачує 40% від розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб за годину роботи, що становить 768,40 грн. За кожне судове засідання клієнт сплачує не менше вартості години роботи адвоката відповідно до умов договору та за кожну наступну годину відповідно до фактичного відпрацьованого часу.
Згідно з поданим розрахунком понесених витрат та обґрунтування розміру витрат за надання правничої допомоги адвокатом вбачається, що клієнтом ОСОБА_2 сплачено гонорар в розмірі 5000,00 грн. за підготовку позовної заяви.
Відповідно до квитанції до прибуткового касового ордеру, адвокатом Штиколенко В.В. прийнято від ОСОБА_2 на підставі договору від 31 жовтня 2019 року грошові кошти в сумі 5000,00 грн.
Відтак, суд приходить до висновку, що позивач як адвокат взяв на себе обов`язок підготувати та надати ОСОБА_2 позовну заяву, за що отримав гонорар в розмірі 5000, 00 грн. на підставі квитанції до прибуткового касового ордеру.
При ознайомленні 31 жовтня 2019 року з підготовленим позивачем позовом у ОСОБА_2 виникли зауваження до її змісту, однак виявлені недоліки ОСОБА_1 не виправив. За цих обставин ОСОБА_2 звертався до Головного управління Національної поліції в Житомирській області із заявою про вчинення ОСОБА_1 неправомірних дій.
ОСОБА_2 вказав, що ним було використано позовну заяву, яку ОСОБА_1 йому передав 31 жовтня 2019 року, при підготовці позовної заяви до Ємільчинського районного суду Житомирської області про стягнення боргу з ОСОБА_3 . У зв`язку з неможливістю зв`язатись з адвокатом та отримати перероблену (виправлену) позовну заяву від ОСОБА_1 , третя особа передрукував вказану позовну заяву, виправив помилки, вніс свої зміни в прохальну частину заяви та подав її до Ємільчинського районного суду Житомирської області.
Наведені обставини також підтверджуються матеріалами дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 .
Допитаний в ході розгляду справи в якості свідка ОСОБА_4 пояснив, що близько року тому до нього звернувся ОСОБА_2 щодо надання правової допомоги. Він порадив адвоката ОСОБА_1 . Через деякий час після знайомства позивача з третьою особою останній почав йому скаржитись на адвоката ОСОБА_1 з приводу невиконання досягнутих домовленостей між ними та що позивач не виходить на зв`язок. При цьому ОСОБА_1 запевняв, що свої договірні зобов`язання виконав.
Судова колегія не приймає до уваги посилання апелянта на те, що надані ОСОБА_2 документи підписані лише з боку адвоката ОСОБА_1 та не підписані з боку ОСОБА_2 , а тому договір не є укладеним та таким, що породжує для сторін будь-яких правових наслідків, з огляду на наступне.
Суд зазначає, що в матеріалах дисциплінарної справи (позивач не заперечував це в апеляційній скарзі) містяться копії вказаних документів, а саме договір про надання правових (правничих) послуг адвоката від 31.10.2019 року, розрахунок та додаток до договору від 31.10.2019 року на яких містяться підписи сторін ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , які були безпосередньо долучені до справи за клопотанням ОСОБА_2 (а.с. 72) Окрім того, суд вважає позицію позивача непослідовною, оскільки стверджуючи, що договір між ним та ОСОБА_2 не було укладено, ОСОБА_1 виконав частково умови договори, а саме підготував позовну заяву, та отримав кошти за надані послуги.
Також суд критично ставиться до тверджень ОСОБА_1 про сплив строку для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, враховуючи наступне.
Відповідно до ч. 2 ст. 35 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку.
Договір  про надання правових (правничих) послуг між заявником ОСОБА_2 та адвокатом ОСОБА_1 був укладений 31.10.2019 року, а рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності прийняте 17.07.2020 року. Окрім того, згідно п. 5 вказаного договору - договір укладено на строк до 31.12.2020 року.
Отже, відповідачем не було пропущено строк притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача.
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що матеріали даної справи та наданої відповідачем дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 , покази свідка свідчать про неналежне виконання позивачем умов договору про надання правової (правничої) допомоги від 31 жовтня 2019 року, оскільки після підписання договору та отримання гонорару за надання правової (правничої) допомоги позивач лише частково, а не в повному обсязі, виконав взяті на себе зобов`язання згідно з договором від 31 жовтня 2019 року, а саме: не надав ОСОБА_2 виправлену, готову до подання до Ємільчинського районного суду позовну заяву про стягнення боргу з ОСОБА_3 .   
А тому, адвокат ОСОБА_1 вчинив дисциплінарний проступок, передбачений пунктами 2, 3, 5 частини 2 статті 34 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", а саме: порушення присяги адвоката України, порушення правил адвокатської етики та неналежне виконання своїх професійних обов`язків.
Таким чином, рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Житомирської області від 17 липня 2020 року є обґрунтованим, прийнятим у межах наданих повноважень та із з`ясуванням всіх обставин.
Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду першої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення – без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.  
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а  рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 16 листопада 2020 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.
Постанова суду складена в повному обсязі  01 квітня 2021 року.

Головуючий	 	 	Курко О. П.	
 	 	 	 	
Судді	 	   	Гонтарук В. М.    Біла Л.М.