П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа №  240/20160/20 
Головуючий суддя 1-ої інстанції - Нагірняк М.Ф.  
Суддя-доповідач -  Франовська К.С.   
11 березня 2021 року
м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Франовської К.С. 
суддів:  Боровицького О. А.  Совгири Д. І. , 

          розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Меламеда Вадима Борисовича на ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від 17 грудня 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії, 
В С Т А Н О В И В :
У листопаді 2020 року представник позивача ОСОБА_1 , адвокат Меламед В.Б.  звернувся в суд з позовом  до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області, в якому просив :
- визнати рішення, дії чи бездіяльність відповідача, щодо не виплати недоотриманої ОСОБА_1 пенсії  за період з 07.10.2009 по 20.12.2018 року протиправними та дискримінаційними та зобов`язати відповідача вчинити певні дії - виплатити недоотриману пенсію йому за період 07.10.2009 по 20.12.2018 року, відповідно до норм Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» з урахуванням індексації та з  нарахуванням компенсації втрати частини доходів.
Ухвалою судді Житомирського окружного адміністративного суду від  25.11.2020 року позовну заяву було залишено без руху та надано строк для усунення недоліків позовної заяви протягом  10  днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
В ухвалі зазначалося, що недоліки позовної зави підлягають усуненню шляхом уточнення позовних вимог, а саме позивачу слід  розмежувати :
- чи має місце новий спір (який саме, чим зумовлений і коли виник) :
- чи позивачем подається заява (не позовна заява) в порядку ст.383 КАС України щодо протиправної бездіяльності відповідача на виконання вказаного рішення суду у справі №240/10044/19. На усунення таких недоліків позивачу слід подати, відповідно, позовну заяву, в якій зазначити яке саме рішення відповідача оскаржується, або заяву в порядку ст.383 КАС України у справі №240/10044/19.
На виконання ухвали суду представник Позивача направив заяву від 11.12.2020року про усунення недоліків та подав уточнену позовну заяву, за змістом якої позивач просив суд :
- визнати протиправними та дискримінаційними рішення №2243/04-01 від 18.02.2019, 17.04.2019 та № 10090/02 від 16.05.2019 в тій частині, в якій вони стосуються вимог позивача на отримання пенсії за період з 07.10.2009 по 19.12.2018 року;
- дії відповідача в частині відмови у виплаті ОСОБА_1 пенсії з 07.10.2009 по 19.12.2018;
- бездіяльність відповідача щодо невиплати недоотриманої пенсії позивача за період з 07.10.2009 по 19.12.20018;
- зобов`язати відповідача виплатити ОСОБА_1 недоотриману пенсію за період з 07.10.2009 по 19.12.20018.
Ухвалою судді Житомирського окружного адміністративного суду від 17 грудня 2020 року позовну заяву ОСОБА_1 повернуто на підставі п.1 ч.4 ст.169 КАС України.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, представник ОСОБА_2 - адвокат Меламед В.Б., подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу судді  та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. Апеляційну скаргу мотивовано тим, що висновки суду про тотожність позовів у справі № 240/10044/19 та №240/20160/20 є помилковими. Так, вказує скаржник, у минулій справі (№240/10044/19) позивач звертався до суду з приводу його права на поновлення пенсії, а в даній справі предметом спору є виплата недоотриманої пенсії. 
Відповідач не скористався правом подання відзиву на апеляційну скаргу.
Оскільки апеляційну скаргу подано на ухвалу судді про повернення позовної заяви, суд відповідно до вимог частини другої статті 312 Кодексу адміністративного судочинства України розглядає справу в порядку письмового провадження.
Згідно з статтею 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.
Суд апеляційної інстанції, переглядаючи справу за наявними у ній доказами та перевіряючи законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, дослідивши докази, що стосуються фактів, на які посилається скаржник в апеляційній скарзі, приходить до переконання, що оскаржувана ухвала суду першої інстанції вимогам статті 242 КАС України відповідає.
Так, повертаючи позовну заяву, суддя суду першої інстанції виходив з того, що незважаючи на наданий суддею достатній строк для усунення недоліків поданої заяви, така позивачем не приведена у відповідність до вимог статті 160 КАС України.
Апеляційний суд погоджується з висновками суду першої інстанції, вважає їх правильними та такими, що відповідають нормам процесуального права та обставинам справи з огляду на наступне.
Відповідно до частини першої статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Статтею 5 КАС України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Право звернення до суду є невід`ємним особистим правом, яке реалізовується особою в порядку, встановленому КАС України. Способом реалізації цього права є звернення зацікавленої особи з позовом до суду. У свою чергу, звернення до суду з позовом є підставою для виникнення процесуальних відносин, пов`язаних з вирішенням спору по суті. При цьому, реалізація особою права на звернення до суду із позовом чи заявою (клопотанням) повинна здійснюватись з дотримання встановленого законодавством процесуального порядку, зокрема, у розглядуваній справі, з дотриманням вимог КАС України.
Так, статтями 160, 161 КАС України передбачено яким вимогам щодо форми та змісту повинна відповідача позовна заява (адміністративний позов), і які документи необхідно додавати до позовної заяви.
Відповідно до частини першої та другої статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.  
Пунктом 1 частини 4 статті 169 КАС України передбачено, що позовна заява повертається позивачеві, зокрема, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.
Таким чином, колегія суддів зазначає, що суд першої інстанції зобов`язаний з`ясувати питання про те чи відповідає позовна заява (адміністративний позов) вимогам, які встановлені статтями 160, 161 КАС України. Якщо позовна заява таким вимогам не відповідає і позивач у визначений судом строк не усунув недоліків позовної заяви, то суд зобов`язаний вирішити питання щодо повернення позовної заяви.

Із матеріалів справи встановлено та не заперечується сторонами, що позовна заява ОСОБА_1 не відповідала вимогам, що встановлені статтями 160, 161 КАС України. Тому суддя першої інстанції правомірно виніс ухвалу від 25 листопада 2020 року про залишення позовної заяви без руху і надав позивачу строк для усунення її недоліків .

В межах наданого строку на усунення недоліків позовної заяви представник позивача скерував на адресу суду заяву, у якій просить врахувати, що подана скарга за своєю суттю є новою позовною заявою , не є тотожною за предметом спору у справі №240/10044/19. При цьому, до заяви представник позивача додав уточнену позовну заяву, яка за змістом різниться з первинною і містить інші позовні вимоги. Суд першої інстанції, встановивши неналежне усунення недоліків позовної заяви, ухвалою від 17 грудня 2020 року повернув позовну заяву позивачу.
Надавши правову оцінку заяві, поданій позивачем на усунення недоліків позовної заяви, колегія суддів дійшла переконання, що така заява у сукупності з позовною заявою, уточненою позовною заявою, не  містить необхідну, передбачену статтею 160 КАС України, інформацію, яка, зокрема, відповідає вимогам щодо форми та змісту позовної заяви, визначеним ст. 160 КАС України.
В такій ситуації, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про наявність підстав для повернення позовної заяви, на підставі п.1 ч.4 ст.169 КАС України, у зв`язку із не усуненням недоліків позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.
При цьому, колегія суддів зазначає, що з врахуванням вимог чинного законодавства та фактичних обставин справи, суд першої інстанції зобов`язаний був застосувати правові наслідки невиконання вимог законодавства щодо порядку оформлення та пред`явлення адміністративного позову, тобто винести ухвалу про повернення позовної заяви.
Доводи апеляційної скарги про помилковість висновків суду щодо тотожності позовів, є безпідставними, оскільки підставою для повернення позовної заяви є інші процесуальні порушення.
Решта доводів апеляційної скарги висновків суду не спростовують, оскільки ґрунтуються на невірному трактуванні фактичних обставин та норм процесуального права, що регулюють спірні правовідносини.
Одночасно  колегія суддів звертає увагу позивача на те, що відповідно до частини восьмої статті 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом. Тобто, скаржник має право і можливість повторно звернутися до суду з даним позовом, усунувши недоліки, які перешкоджають подальшому провадженню у справі.  
Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
За змістом частини першої статті 316 КАС суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Так, як судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Меламеда Вадима Борисовича залишити без задоволення, а ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від 17 грудня 2020 року - без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.
Постанова суду складена в повному обсязі  11 березня 2021 року.

Головуючий	 	 	Франовська К.С.	
 	 	 	 	
Судді	 	   	Боровицький О. А.    Совгира Д. І.