ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 лютого 2021 року 
м. Київ
справа № 641/3961/15-а
адміністративне провадження № К/9901/32319/20
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача Тацій Л.В.,
суддів: Стрелець Т.Г.,  Стеценка С.Г., 

розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу №  641/3961/15-а
за позовом ОСОБА_1 до Департаменту комунального господарства Харківської міської ради, третя особа - Виконавчий комітет Харківської міської ради, про визнання дій протиправними та відшкодування шкоди, провадження в якій відкрито
за касаційною скаргою Виконавчого комітету Харківської міської ради на ухвалу Комінтернівського районного суду м. Харкова від 27 травня 2020 року (головуючий -суддя Боговський Д.Є.) та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 19 жовтня 2020 року (ухвалена в складі колегії: головуючого судді- Бершова Г.Є., суддів: Катунова В.В., Ральченка І.М.),-
В С Т А Н О В И В:
ІСТОРІЯ СПРАВИ
Короткий зміст вимог заяви про перегляд судових рішень за нововиявленими обставинами
Постановою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 4 грудня 2015 року по справі № 641/3961/15-а за позовом ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) до Департаменту комунального господарства Харківської міської ради (далі- відповідач, Департамент), третя особа - Виконавчий комітет Харківської міської ради (далі - третя особа, заявник), про визнання дій протиправними та відшкодування шкоди, позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено частково. Визнано протиправними дії Департаменту комунального господарства Харківської міської ради щодо знесення нежитлової будівлі, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , яка належала ОСОБА_1 на праві власності. Стягнуто з департаменту комунального господарства на користь позивача 30495,01  грн, в якості відшкодування майнової шкоди у вигляді прямих збитків, заподіяної протиправними діями. В решті позовних вимог відмовлено.
Постановою Харківського апеляційного адміністративного суду від 6 квітня 2016  року постанову Комінтернівського районного суду м. Харкова від 4 грудня 2015  року змінено. Прийнято нову постанову в частині стягнення збитків. В цій частині постанову суду першої інстанції скасовано, провадження в частині вказаних вимог закрито, а позивачу роз`яснено її право на звернення до суду з такими вимогами до суду загальної юрисдикції з цивільним позовом. В іншій частині постанова залишена без змін.
До Комінтернівського районного суду м. Харкова звернувся Виконавчий комітет Харківської міської ради із заявою про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Комінтернівського районного суду м. Харкова від 4 грудня 2015 року. 
В обґрунтування заяви про перегляд постанови Комінтернівського районного суду м. Харкова від 4 грудня 2015 року заявник посилається на недійсність договору купівлі - продажу нежитлової будівлі від 7 серпня 2008 року, укладеного між ПП  «Норк» та ОСОБА_1 , предметом якого є придбання позивачем ОСОБА_1 нежитлової будівлі, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 .
Зазначені обставини встановлені рішенням Комінтернівського районного суду м.  Харкова від 9 жовтня 2017 року по справі № 641/4254/17, залишеним без змін ухвалою апеляційного суду Харківської області від 12 грудня 2017 року та не були відомі заявнику, оскільки рішення у справі № 641/4254/17 прийнято судом після розгляду даної справи та заявник не був стороною у вказаній справі.
Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій
Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 9 червня 2020 року заяву Виконавчого комітету Харківської міської ради про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Комінтернівського районного суду м. Харкова від 4 грудня 2015 року залишено без задоволення.
Другий апеляційний адміністративний постановою від 19 жовтня 2020 року ухвалу Комінтернівського районного суду м. Харкова від 9 червня 2020 року залишив без змін.
Відмовляючи у задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, суд першої інстанції, з висновками якого погодився суд апеляційної інстанції, виходив з того, що викладені в заяві обставини не можуть бути визнані нововиявленими в розумінні статті 361 КАС України, зокрема через те, що станом на час прийняття Комінтернівським районним судом м. Харкова рішення від 4 грудня 2015 року такі обставини не існували. 
Короткий зміст вимог касаційної скарги
Не погоджуючись з ухваленими по справі рішеннями, третя особа звернулася у листопаді 2020 року до Верховного Суду із касаційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Комінтернівського районного суду м. Харкова від 27 травня 2020  року та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 19  жовтня 2020 року, ухвалити нове судове рішення, яким задовольнити заяву про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Комінтернівського районного суду м.  Харкова від 4 грудня 2015 року. Скасувати постанову Комінтернівського районного суду м. Харкова від 4 грудня 2015 року та прийняти нову постанову, якою відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 
ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ ТА КЛОПОТАННЯ УЧАСНИКІВ СПРАВИ
Верховний Суд ухвалою від 18 січня 2021 року відкрив касаційне провадження за касаційною скаргою Виконавчого комітету Харківської міської ради.
Ухвалою Верховного Суду від 16 лютого 2021 року призначено справу до розгляду в судове засідання в порядку письмового провадження.
ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ
Відповідно до частин 1-3 статті 341 КАС України суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази. Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, передбачені пунктами 1, 4-7 частини 3 статті 353, абзацом другим частини першої статті 354 цього Кодексу, а також у разі необхідності врахування висновку щодо застосування норм права, викладеного у постанові Верховного Суду після подання касаційної скарги.
Згідно з положенням частини другої статті 328 КАС України у касаційному порядку може бути оскаржена зокрема ухвала суду першої інстанції про відмову в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, після її перегляду в апеляційному порядку.
Таким чином, підставою для відкриття касаційного провадження у справі 641/3961/15-а слугувало оскарження судового рішення, зазначеного у частині 2 статті 328 КАС України та посилання заявника у касаційній скарзі на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам касаційної скарги, а також виходячи з меж касаційного перегляду справи, визначених статтею 341 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.
Відповідно частин першої - третьої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами є окремою процесуальною формою судового процесу, яка визначається юридичною природою цих обставин та є процесуальним засобом перевірки правильності судових постанов, ухвал, що має забезпечувати їх законність і обґрунтованість, захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб`єктів при здійсненні ними своїх повноважень на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, а також і на виконання завдань і досягнення мети адміністративного судочинства.
Стаття 361 КАС України встановлює вичерпний перелік підстав для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами з тим, щоб відповідно до принципу юридичної визначеності забезпечити стабільність судових рішень.
Відповідно до частини 2 статті 361 КАС України, підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є:
1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи;
2) встановлення вироком суду або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного рішення у цій справі;
3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, яке підлягає перегляду.
З аналізу наведеної статті слідує, що нововиявлені обставини - це факти, від яких залежить виникнення, зміна чи припинення прав і обов`язків осіб, що беруть участь у справі, тобто юридичні факти. Нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення, та породжують процесуальні наслідки, впливають на законність і обґрунтованість ухваленого без їх врахування судового рішення.
Тобто, за своєю юридичною природою нововиявлені обставини є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які покладено в основу судового рішення.
Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом в постановах від 6 лютого 2018 року № 816/4947/14.
До нововиявлених обставин належать факти об`єктивної дійсності, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного розв`язання спору.
Необхідними та загальними ознаками нововиявлених обставин є:
- існування цих обставин під час розгляду та вирішення справи і ухвалення судового рішення, про перегляд якого подається заява;
- на час розгляду справи ці обставини об`єктивно не могли бути відомі ні заявникові, ні суду;
- істотність цих обставин для розгляду справи (тобто коли врахування цих обставин судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте).
Нововиявлені обставини відрізняються від нових обставин, обставин, що змінилися, та нових доказів за часовими ознаками, предметом доказування та істотністю впливу на судове рішення.
Нова обставина, що з`явилася або змінилася після розгляду справи, не є підставою для перегляду справ. Не вважаються нововиявленими нові обставини, які виявлені після ухвалення судом рішення, а також зміна правової позиції суду в інших подібних справах. Не можуть вважатися нововиявленими ті обставини, що встановлюються на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами чи іншими особами, які беруть участь у справі. Обставини, що виникли чи змінилися після ухвалення судом рішення, а також обставини, на які посилався учасник судового процесу у своїх поясненнях, касаційній скарзі, або які могли бути встановлені в разі виконання судом вимог процесуального закону, теж не можуть визнаватися нововиявленими.
Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 3  квітня 2018 року у справі № 477/1012/14-а.
Також необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами. Процесуальні недоліки розгляду справи (зокрема, неповне встановлення фактичних обставин справи) не вважаються нововиявленими обставинами, проте можуть бути підставою для перегляду судового рішення в апеляційному або касаційному порядку.
Даний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, що викладена, зокрема, у постанові від 29 серпня 2018 року у справі № 552/137/15-ц.
Як вірно встановлено судами попередніх інстанцій і підтверджується матеріалами справи, заявник як на нововиявлену обставину посилається на визнання недійсним договору купівлі - продажу нежитлової будівлі від 7 серпня 2008 року, укладеного між ПП «Норк» та ОСОБА_1 , предметом якого є придбання позивачем ОСОБА_1 нежитлової будівлі, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 . Зазначена обставина встановлена рішенням Комінтернівського районного суду м. Харкова від 9 жовтня 2017 року по справі №  641/4254/17, залишеним без змін ухвалою апеляційного суду Харківської області від 12 грудня 2017 року.
За таких підстав, обгрунтованими є висновки судів попередніх інстанцій про те, що обставина, на яку вказує заявник як на нововиявлену для перегляду рішення суду першої інстанції, не існувала станом на дату ухвалення постанови Комінтернівського районного суду м. Харкова від 4 грудня 2015 року.
Крім того, слід також звернути увагу на те, що підставою для прийняття постанови Комінтернівського районного суду м. Харкова від 4 грудня 2015 року по цій справі Слугували висновки на підставі оцінки фактичних обставин та доказів на їх підтвердження щодо правомірності проведення відповідачем робіт з демонтажу нерухомого майна та правомірності дій суб`єкта владних повноважень, пов`язаних з виконанням рішення Виконавчого комітету Харківської міської ради № 605 від 02.10.2013 «Про відновлення, належне утримання та приведення міської території у придатний для використання територіальною громадою міста стан».
Враховуючи, що за результатами судового оскарження рішення органу місцевого самоврядування №605, постановою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 8 липня 2014 року по №641/3200/14-а, що набрала законної сили, скасовано в частині пункту 7 Додатку до вказаного рішення «Перелік самовільно розміщених об`єктів, від яких звільняється територія м. Харкові з метою відновлення, належного утримання та приведення у придатний для використання територіальною громадою міста стан», суди у цій справі дійшли висновку про те, що демонтаж нежитлової будівлі, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 здійснений незаконно.
У теорії права протиправну поведінку залежно від ступеня соціальної небезпеки її наслідків, свідомого чи несвідомого здійснення, наявності вини поділяють на такі види: правопорушення, об`єктивно протиправна поведінка та зловживання правом.
Зокрема, об`єктивно протиправне діяння - це діяння, яке спричинило шкоду охоронюваним законом правам та інтересам без наявності вини суб`єкта, в результаті перебігу обставин (казусу), може бути кваліфіковане як різновид протиправної поведінки.
Отже, суд, розглядаючи справу по суті, констатував протиправність демонтажу нерухомого майна відповідачем. І цей висновок не залежить від обставин набуття позивачкою права власності на таке нерухоме майно.
Тому, обставини, покладені в основу заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, не є підставою для перегляду судового рішення у цій справі за нововиявленими обставинами.
Доводи касаційної скарги не дають підстав вважати, що обставини, на які посилається заявник у заяві про перегляд постанови Комінтернівського районного суду м. Харкова за нововиявленими обставини є нововиявленими в розумінні положень статті 361 КАСУ, оскільки такі обставини не існували на час розгляду справи № 641/3961/15-а, 
У відповідності до частини першої статті 350 КАС України, суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.
З урахуванням вищезазначеного, колегія суддів приходить до висновку про те, що оскаржувані судові рішення у цій справі є законними та обґрунтованими і не підлягають скасуванню, оскільки суди ухвалили рішення, не допустивши порушень норм процесуального права, тому касаційну скаргу належить залишити без задоволення, а рішення судів попередніх інстанцій - без змін.
Керуючись ст. 341, 345, 349, 350, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, -
П О С Т А Н О В И В:
Касаційну скаргу Виконавчого комітету Харківської міської ради -залишити без задоволення.
Ухвалу Комінтернівського районного суду м. Харкова від 27 травня 2020 року та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 19 жовтня 2020 року - залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.
Головуючий                                                                                                     Л.В. Тацій
Судді                                                                                                               Т.Г. Стрелець 
                                                                                                              С.Г. Стеценко