ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/1613/21 Справа № 215/2024/18 	  	Суддя у 1-й інстанції - Камбул М. О. Суддя у 2-й інстанції - Бондар  Я. М.	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 лютого 2021 року                                                                м.Кривий Ріг

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
головуючого судді: Бондар Я.М.,
суддів: Барильської А.П., Зубакової В.П.
секретар судового засідання-Кислиця І.В.
сторони:
позивач - ОСОБА_1 
відповідач - ОСОБА_2 
треті особи: відділ з питань Державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради, Департамент регулювання містобудування архітектури земельних відносин виконавчого комітету Криворізької міської ради, 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження, цивільну справу за апеляційною скаргою позивача  ОСОБА_1 на рішення Тернівського районного суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області від 09 жовтня 2020 року, ухваленого суддею Камбул М.О. в місті Кривому Розі Дніпропетровської області, повний текст судового рішення складено 16 жовтня 2020 року,-

ВСТАНОВИВ: 
У травні 2018 позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа: відділ з питань Державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради, про знесення самочинно реконструйованого існуючого житлового будинку під літню кухню - гараж станцію технічного обслуговування транспортних засобів, який розташований на земельній ділянці АДРЕСА_1 . 
В обґрунтування позову ОСОБА_1 зазначила, що на підставі договору купівлі-продажу житлового будинку з надвірними побудовами та земельною ділянкою від 20.07.2016, зареєстрованого в реєстрі за №1-1281, вона є власником житлового будинку АДРЕСА_2 , та земельної ділянки загальною площею 0,1000 га за цільовим призначенням - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, що знаходиться за тією ж адресою. 
З її домоволодінням АДРЕСА_3 , власником якої є її сусід, відповідач ОСОБА_2 . 
Також, відповідач є власником житлового будинку АДРЕСА_4 . 
ОСОБА_2 у період з 15.12.2015 по 15.05.2017 виконував будівельні роботи з «Будівництво житлового будинку, господарських будівель і споруд (гараж, погріб, сарай), реконструкція існуючого житлового будинку під літню кухню по АДРЕСА_1 ». Відповідачем надано будівельний паспорт, який узгоджений з Управлінням містобудування і архітектури виконкому Криворізької міської ради від 07.12.2015 №145, повідомлення про початок виконання будівельних робіт, яке зареєстроване 15.12.2015 №ДП062153490102, декларацію про готовність до експлуатації об`єкта «Будівництво житлового будинку, господарських будівель і споруд (гараж, погріб, сарай), реконструкція існуючого житлового будинку під літню кухню по АДРЕСА_1 », зареєстроване 15.05.2017 №ДП 142171352265. 
Проте, ОСОБА_2 самочинно реконструював існуючий житловий будинок у літню кухню, яку перетворив на гараж, у якому влаштував станцію технічного обслуговування транспортних засобів, також у ньому встановив опалювальний прилад «буржуйку», димохід, від якого практично димить їй у вікно, стічні труби, які розміщенні на цьому гаражі, всі стоки та бруд несуть до її подвір`я будинку АДРЕСА_2 , внаслідок чого вона постійно задихається від чадного диму, що заповнює її будинок, підтоплюється фундамент та затоплюється її погріб. 
Відповідно до листа відділу з питань Державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради від 25.01.2018 №Ко-П-11ОП, рішенням головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області від 17.07.2017 будівельний паспорт від 07.12.2015 №145 по об`єкту: «Будівництво житлового будинку, господарських будівель і споруд (гараж, погріб, сарай), реконструкція існуючого житлового будинку під літню кухню по АДРЕСА_1 » було скасовано. 
Через недотримання будівельних норм при здійсненні відповідачем вимощення на своїй земельній ділянці, ОСОБА_2 незаконно переніс межі між їхніми земельними ділянками, внаслідок чого, площа її земельної ділянки за фактичним використанням складає 0,0987 га., що менше на 0,0013 га за площу згідно правовстановлюючого документа на землю. 
Зазначила, що вона не одноразово зверталася до відповідача з вимогою припинити забруднювати її земельну ділянку стічними водами, через які почав руйнуватися фундамент її житлового будинку (виникли тріщини), вода зі стічних труб постійно підтоплює їй погріб. Оскільки відповідач без належного дозволу та затвердженого проекту, з істотними порушеннями будівельних норм і правил, протипожежних норм реконструював існуючий житловий будинок під літню кухню - гараж станція технічного обслуговування транспортних засобів по АДРЕСА_1 , що порушує її права як суміжного землекористувача та власника нерухомого майна - домоволодіння АДРЕСА_2 , в зв`язку з чим вона змушена звернутися з позовом до суду.
Рішенням Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 09 жовтня 2020 року в задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: відділ з питань Державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради, Департамент регулювання містобудування архітектури земельних відносин виконавчого комітету Криворізької міської ради, про знесення самочинно збудованого нерухомого майна, відмовлено.
Позивач ОСОБА_1 , будучи незгодною з ухваленим судовим рішенням подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права ставить питання про його скасування та ухвалення нового рішення про повне задоволення, заявлених нею позовних вимог.
Скаржник зазначає, що рішенням головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області від 17.07.2017 будівельний паспорт від 07.12.2015 №145 по об`єкту: «Будівництво житлового будинку, господарських будівель і споруд (гараж, погріб, сарай), реконструкція існуючого житлового будинку під літню кухню по АДРЕСА_1 » було скасовано.
Позивач вказує, що відповідач самочинно реконструював існуючий житловий будинок у літню кухню, яку перетворив на гараж, у якому влаштував станцію технічного обслуговування транспортних засобів, також у ньому встановив опалювальний прилад «буржуйку», димохід, від якого практично димить їй у вікно, стічні труби, які розміщенні на цьому гаражі, всі стоки та бруд несуть до її подвір`я будинку АДРЕСА_2 , внаслідок чого вона постійно задихається від чадного диму, що заповнює її будинок, підтоплюється фундамент та затоплюється її погріб. 
Через недотримання будівельних норм при здійсненні відповідачем вимощення на своїй земельній ділянці, ОСОБА_2 незаконно переніс межі між їхніми земельними ділянками, внаслідок чого, площа її земельної ділянки за фактичним використанням складає 0,0987 га., що менше на 0,0013 га за площу згідно правовстановлюючого документа на землю. 
Скаржник вважає, що суд першої інстанції не надав жодного обґрунтованого висновку щодо невідповідності акту позапланової перевірки рішенню головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області від 17.07.2017 року, яким будівельний паспорт від 07.12.2015 року №145 по об`єкту «Будівництво житлового будинку, господарських будівель і споруд (гараж, погріб, сарай), реконструкція існуючого житлового будинку під літню кухню по АДРЕСА_1 » було скасовано. З чого можна зробити висновок, що відділ з питань Державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради проводив позапланову перевірку у період з 22.01.2018 року по 02.02.2018 року формально, без фактичного зясування обставин відповідності будівельним нормам об`єкту: «Будівництво житлового будинку, господарських будівель і споруд (гараж, погріб, сарай), реконструкція існуючого житлового будинку під літню кухню по АДРЕСА_1 ».
Позивач вказує на протиправну бездіяльність відділу з питань Державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради щодо не притягнення відповідача до адміністративної відповідальності за порушення додатку 3.1 Протипожежні вимоги ДБН 360-92** «Планування і забудова міських і сільських поселень», а саме протипожежна відстань між суміжними житловими будинками Перлинна-22 та Перлинна-24 становить 3,90 м.
Позивач вважає, що відділ з питань Державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради самоусунувся від виконання обов`язку звернення до суду з позовом про знесення самочинного будівництва, який є способом захисту публічних інтересів у сфері містобудування, а не прав та законних інтересів Держархбудінспекції.Захист публічних інтересів у сфері містобудування не може ставитись у залежність від бажання Держархбудінспекції.
Позивач зазначає, що оскільки у відповідача відсутні дозвільні документи на самочинного реконструйований існуючий житловий будинок під літню кухню-гараж станцію технічного обслуговування транспортних засобів по АДРЕСА_1 , і ця самочинна будівля завдає позивачу шкоди, на, що суд не відреагував належним чином, тобто відсутній судовий контроль за протиправною бездіяльністю місцевих органів влади-відділ з питань Державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради щодо забудови території, що стосується захисту суспільного інтересу.
Відзив на апеляційну скаргу не подано.
Заслухавши суддю-доповідача, вислухавши думку позивача  ОСОБА_1 , її представника ОСОБА_3 , які, кожна окремо підтримала доводи і вимоги апеляційної скарги, просили їх задовольнити з викладених у скарзі підстав, відповідача ОСОБА_2 , який заперечував проти задоволення апеляційної скарги позивача, просив рішення суду першої інстанції залишити без змін, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, заявлених позовних вимог, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга позивача не підлягає задоволенню з наступних підстав. 
Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що  ОСОБА_1 на праві приватної власності належить житловий будинок з надвірними побудовами під АДРЕСА_2 , а також земельна ділянка площею 0,1000 га, яка знаходиться за тією ж адресою, що підтверджується Договором купівлі-продажу житлового будинку з надвірними побудовами та земельною ділянкою від 20.07.2016, який посвідчений державним нотаріусом Другої криворізької державної нотаріальної контори Бикановим Р.І., та зареєстрованого в реєстрі за №1-1281, відомостями з реєстру прав власності на нерухоме майно (Т1 а.с. 7-10). 
Згідно Договору купівлі-продажу житлового будинку з надвірними побудовами та земельною ділянкою від 20.07.2016, житловий будинок з надвірними побудовами, що відчужується, складається в цілому з житлового будинку А-1 загальною площею 62,4 кв.м., житловою площею 3,1 кв.м., літньої кухні Б, гаражу В, вбиральні Г, басейну І, водоколонки ІІ, замощення ІІІ, огорожі №1,2. 
Згідно Витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку №НВ-1203618712016, виданого 16.07.2016 Управлінням Держгеокадастру у Криворізькому районі Дніпропетровської області, земельна ділянка, загальною площею 0,1000 га, має цільове призначення - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), кадастровий номер: 1211000000:07:475:0021 що передбачено п.2 Договору купівлі-продажу житлового будинку з надвірними побудовами та земельною ділянкою від 20.07.2016 (Т1 а.с. 7-8).
Згідно технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) - код 02.01 по АДРЕСА_2 , виконаної TOB «Пріма-КР» (Т1 а.с. 17-42), на підготовчому етапі проведення робіт TOB «Пріма-КР» проаналізовано вихідні дані і використана інформація з публічної кадастрової карти України. Перевірено інформацію щодо оформлення прав на земельні ділянки, які внесені до Державного земельного кадастру. Відновлення меж земельної ділянки виконано за координатами поворотних точок межі земельної ділянки, а також з Державного фонду документації із землеустрою відділу у Криворізькому районі Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області. Спеціалістами TOB «Пріма-КР» виконано комплекс робіт: геодезичне відновлення меж земельної ділянки в натурі, відповідно до даних держгеокадастру, в присутності замовника робіт та представників суміжних землевласників та землекористувачів; закріплення меж земельної ділянки межовими знаками зі сторони спірної межі. При виконанні польових геодезичних робіт по відновленню в натурі меж земельної ділянки на АДРЕСА_2 виявлено, що фактичні межі земельної ділянки не відповідають відомостям Державного земельного кадастру. Відновлена в натурі (на місцевості) межа земельної ділянки знаходиться на території суміжного домоволодіння по АДРЕСА_1 . Площа земельної ділянки по АДРЕСА_2 за фактичним використанням - 0,0987 га, що менша на 0,0013 га, за площу, згідно правовстановлюючого документу на землю. Закріплення кутів повороту меж земельної ділянки межовими знаками, з боку спірної межі, виконано в присутності власника суміжної земельної ділянки по АДРЕСА_1 , який висловив претензії щодо відновленої спільної межі, що відображено в п.3 Акту приймання-передачі межових знаків на зберігання.
Відповідно до листа відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю Виконкому Криворізької міської ради щодо проведення позапланової перевірки за вих.№Ко-П-1-ОП/2 від 25.01.2018, у період з 22.01.2018 по 02.02.2018 проводилась позапланова перевірка дотримання вимог містобудівного законодавства по об`єкту: «Будівництво житлового будинку, господарських будівель і споруд (гараж, погріб, сарай), реконструкція існуючого житлового будинку під літню кухню по АДРЕСА_1 ». Власником домоволодіння АДРЕСА_1 громадянином ОСОБА_2 надано експертний висновок від 02.02.2018 №1 оцінки протипожежного стану території, будівель та споруд житлової забудови за адресою: АДРЕСА_1 , який виконало TOB «Кереміда», ліцензія від 16.01.2018. За результатами експертного висновку, встановлено що стіна будівлі розташованої на території домоволодіння по АДРЕСА_1 відносно будівлі розташованої на території домоволодіння по АДРЕСА_2 є протипожежною. Відповідно до діючих будівельних норм, а саме, примітка 6 таблиці 1 додатку 3.1 ДБН 360-92** «Містобудування. Планування та забудова міських і сільських поселень» допускається передбачати відстань між будинками менше 6 м за умови, якщо стіна є протипожежною. Проведеною оцінкою протипожежного стану встановлено, що будівництво здійснено з дотриманням протипожежних норм та правил з урахуванням містобудівних та планувальних вимог та обмежень наданих для індивідуального будівництва на земельній ділянки за адресою: АДРЕСА_1 (Т1 а.с. 43).
Зі змісту листа відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю Виконкому Криворізької міської ради щодо проведення позапланової перевірки за вих.№Ко-П-1-ОП від 25.01.2018 вбачається, що в ході розгляду питання встановлено, що власником домоволодіння АДРЕСА_4 є ОСОБА_2 , який у період з 15.12.2015 по 15.05.2017 виконував будівельні роботи з «Будівництво житлового будинку, господарських будівель і споруд (гараж, погріб, сарай), реконструкція існуючого житлового будинку під літню кухню по АДРЕСА_1 ». ОСОБА_2 надано будівельний паспорт узгоджений управлінням містобудування і архітектури виконкому Криворізької міської ради від 07.12.2015 №145, повідомлення про початок виконання будівельних робіт, яке зареєстроване від 15.12.2015 №ДП062153490102, декларацію про готовність до експлуатації об`єкта «Будівництво житлового будинку, господарських будівель і споруд (гараж, погріб, сарай), реконструкція існуючого житлового будинку під літню кухню по АДРЕСА_1 », зареєстровану 15.05.2017 №ДП 142171352265. 
За результатами планової перевірки в управлінні містобудування, архітектури та земельних відносин виконкому Криворізької міської ради рішенням головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області від 17.07.2017 будівельний паспорт від 07.12.2015 №145 по об`єкту: «Будівництво житлового будинку, господарських будівель і споруд (гараж, погріб, сарай), реконструкція існуючого житлового будинку під літню кухню по АДРЕСА_1 » було скасовано (Т1 а.с. 44). 
Згідно наданих ОСОБА_1 фотознімків, відображено земельні ділянки домоволодіння ОСОБА_2 по АДРЕСА_1 , та домоволодіння ОСОБА_1 АДРЕСА_2 , з яких вбачається місце розташування будинків, місце розташування димохідної та стічної труб , (Т1 а.с. 47-65).
Відповідно до акту, складеного за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт №00302022018 по об`єкту «Дотримання вимог містобудівного законодавства за адресою: АДРЕСА_2 », порушень не виявлено, та за результатами якої ОСОБА_2 відділом до адміністративної відповідальності не притягався (Т1 а.с.149- 156).
Згідно технічної документації із землеустрою щодо складання документів, що посвідчують право ОСОБА_4 (колишнього власника домоволодіння АДРЕСА_2 ) на земельну ділянку для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд за адресою: АДРЕСА_2 , виконаної ПП «Землі Півдня» (Т1 а.с. 214-222), встановлено, що за результатами вимірювань площа земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд складає 0,1498 га. Враховуючи, що за фактичним використанням визначені межі не узгоджується з розмірами присадибної земельної ділянки, які зазначені в договорі купівлі-продажу від 07.01.2001, межі встановлені відповідно до цивільно-правової угоди. Площа земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд по АДРЕСА_2 , встановлена у розмірі 0,1 га, в тому числі, площа угідь: сільськогосподарських - 0,0691 га, забудованих - 0,0309 га. Межі земельної ділянки погоджені із суміжними землекористувачами і землевласниками, заперечень при цьому не заявлено. Межові знаки не встановлювались, так як кути повороту співпадають з твердими елементами ситуації, а саме з кутами повороту існуючої огорожі. 
Згідно листа ДСНС України ГУ Державної Служби України з Надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області КМУ, (т.2, а.с.98), ОСОБА_1 надані роз`яснення яким нормативними документами передбачено вимоги щодо влаштування протипожежних стін, дотримання протипожежних відстаней між індивідуальними житловими будинками та влаштування димовідвідних труб від печей місцевого опалення.
Згідно Договору міни від 24.09.2011, який посвідчений приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Ткаченко Л.Б., житловий будинок, до складу якого входить: А1- житловий будинок загальною площею 20,2 кв.м., в тому числі житловою площею 13,8 кв.м.; В - сарай; Г - літня кухня; Д - вбиральня; №1 - огорожа; №2 - ворота; І - водоканал; ІІ - вимощення, та знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , земельна ділянка площею 0,1443 га, кадастровий номер 1211000000074750016, цільове призначення - для будівництва та обслуговування житлового будинку і господарських будівель, що знаходиться за тією ж адресою, належить на праві приватної власності ОСОБА_2 що також підтверджується витягом про державну реєстрацію прав КП ДОР «КБТІ» (Т3 а.с. 87, 88).
Згідно Договору міни від 24.09.2011, земельна ділянка належить на підставі: Державного акту на право приватної власності на землю серії ДП, виданого 08.06.1999 на підставі рішення виконкому Криворізької міської ради народних депутатів №498/2 від 09.12.1998, зареєстрований в Книзі записів держактів на право приватної власності на землю за №9689 (Т3 а.с.87).
Відповідно до висновку експерта з питань будівельно-технічної експертизи №47-19, складеного 29.08.2019 судовим експертом ОСОБА_5 , щодо дослідження об`єктів нерухомого майна, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , визначити чи є житловий будинок самочинно реконструйованим, експерту не представляється можливим, тому що, наявний в матеріалах справи технічний паспорт, складений станом на 24.02.2011, не відображає фактично наявних будівель та споруд, що зазначені, у наданому технічному звіті щодо виконання топографо-геодезичних робіт, станом на 2016 рік, визначити відповідність реконструйованого житлового будинку літ А-1, та новостворених будівель будівельним нормам, вимогам протипожежної безпеки та санітарним нормам, експерту не представляється можливим (експерту не надані зміст права власності на домоволодіння по АДРЕСА_1 , що відповідає фактичному стану на момент дослідження липень 2019 року та доступу до об`єкту). Відстань між будинком літ. А-1 по АДРЕСА_1 (відповідно до технічного паспорту) та житловим будинком літ. А-1 по АДРЕСА_2 (відповідно до технічного паспорту), визначалась експертом по наданій топографо-геодезичній зйомці (в зв`язку з не допуском експерта на територію домоволодіння по АДРЕСА_1 ) коливається в межах 9,3...9,5 м, а між будинками літ А-1 по АДРЕСА_2 та новоствореною будівлею по АДРЕСА_1 - найкоротша відстань 3,90 м. Протипожежні відстані між житловими будинками становлять 8,0м. Висота стіни будівлі житлового будинку літ А-1 по АДРЕСА_2 (що належить позивачу по справі - ОСОБА_1 ) зі сторони паркану від цоколю до карнизу становить - 2,75 м. Для заповнення прорізів у протипожежних перешкодах застосовують протипожежні: двері, ворота, вікна, люки, клапани, завіси (екрани), що повинні мати нормовані межі вогнестійкості. Протипожежні вікна не повинні відчинятися. А так, як у вказаній стіні встановлене звичайне металопластикове вікно зі стулками, що відчиняються, то така стіна не може вважатися протипожежною (Т3 а.с. 142-158).
Суд першої інстанції, відмовляючи позивачу ОСОБА_1 в задоволенні її позовних вимог в повному обсязі на підставі досліджених доказів наданих сторонами, пояснень сторін та свідків, виходив з того, що позивачем не доведено належними та допустимими доказами, що відповідачем під час будування гаражу було істотно порушено будівельні норми і правила, не доведено, як не додержання відстані між житловими будинками впливає на міцність і безпечність споруд та загрожує життю й здоров`ю, відповідачу компетентними органами не видавався припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил із визначенням строку для добровільного виконання припису, як і відсутні докази того, що відповідач відмовився усунути недоліки зазначені в приписі, тому відсутні правові підстави для задоволення позову.
Колегія суддів повністю погоджується з такими висновками суду першої інстанції і не погоджується із доводами позивача ОСОБА_1 викладеними в апеляційній скарзі
За вимогами ст.ст.263, 264 ЦПК України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Рішення є законним тоді, коли суд, виконавши всі вимоги цивільного процесуального законодавства і всебічно перевіривши обставини, вирішив справу відповідно до норм матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, а за їх відсутності на підставі закону, ;що регулює подібні відносини, або керуючись загальними засадами і змістом законодавства України.
Обґрунтованим визнається рішення, у якому повно відображені обставини, що мають значення для цієї справи, висновки суду про встановлені обставини і правові наслідки є вичерпними, відповідають дійсності і підтверджуються достовірними доказами, дослідженими в судовому засіданні.
При ухваленні рішення суд зобовязаний зясувати питання, зокрема, щодо: наявності обставин (фактів), якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та навести докази на їх підтвердження; наявності інших фактичних даних, які мають значення для вирішення справи; правовідносин, зумовлених встановленими фактами. У рішенні суду обовязково повинні бути зазначені встановлені судом факти і відповідні їм правовідносини.
Колегія суддів, вивчивши матеріали справи, дослідивши доводи позивача, викладені в апеляційній скарзі вважає, що суд першої інстанції під час вирішення спору між сторонами у повній мірі з`ясував всі обставини, які мають значення для справи, та виконав усі вимоги цивільного судочинства, у зв`язку із чим рішення в даній справі є законним і належним чином обґрунтованим.
Відповідно до ст. 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Право приватної власності є непорушним.
Відповідно до чч. 2,4,5 ст. 373 ЦК України, право власності на землю гарантується Конституцією України. Право власності на землю (земельну ділянку) набувається і здійснюється відповідно до закону. Власник земельної ділянки має право використовувати її на свій розсуд відповідно до її цільового призначення. Власник земельної ділянки може використовувати на свій розсуд все, що знаходиться над і під поверхнею цієї ділянки, якщо інше не встановлено законом та якщо це не порушує прав інших осіб.
Відповідно до чч.1-3 ст.319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав.
Так, судом встановлено, що сторони є власниками та землекористувачами сусідніх земельних ділянок.
За положеннями ч.ч.1, 2 ст.321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом.
Власник земельної ділянки має право зводити на ній будівлі та споруди, створювати закриті водойми, здійснювати перебудову, а також дозволяти будівництво на своїй ділянці іншим особам. Право власника на забудову здійснюється ним за умови додержання архітектурних, будівельних, санітарних, екологічних та інших норм і правил, а також за умови використання земельної ділянки за її цільовим призначенням, що передбачено чч. 1, 3 ст. 375 ЦК України.
Згідно статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Негаторний позов пред`являється власником за умови, що він має майно у своєму володінні, однак протиправна поведінка інших осіб перешкоджає йому здійснювати права користування та розпорядження ним.
Відповідно до частини першої статті 376 ЦК України встановлено, що житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.
За змістом частини сьомої статті 376 ЦК України в разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.
Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво.
Системний аналіз зазначених норм дає підстави для висновків про те, що самочинне будівництво підлягає безумовному знесенню, якщо: власник земельної ділянки заперечує проти визнання права власності за особою, яка здійснила таке будівництво; власник земельної ділянки не заперечує проти визнання права власності на самочинну забудову, однак така забудова порушує права інших осіб на зазначену земельну ділянку; самочинна забудова зведена на наданій земельній ділянці, але з відхиленням від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, з істотним порушенням будівельних норм і правил, що порушує права інших осіб, за умови, що особа, яка здійснила самочинне будівництво, відмовилась від здійснення перебудови.
У п.5 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №6 від 30.03.2012 року «Про практику застосування судами ст.376 ЦК України (про правовий режим самочинного будівництва) (далі - Постанова Пленуму), роз`яснено, що відповідно до вимог статті 376 ЦК право на звернення до суду з позовом про знесення або перебудову самочинно збудованого об`єкта нерухомості мають як органи державної влади, так і органи місцевого самоврядування. У випадках порушення прав інших осіб право на звернення до суду належить і таким особам за умови, що вони доведуть наявність порушеного права (стаття 391 ЦК), а також власнику (користувачу) земельної ділянки, якщо він заперечує проти визнання за особою, яка здійснила самочинне будівництво на його земельній ділянці, права власності на самочинно збудоване нерухоме майно (частина четверта статті 376 та стаття 391 ЦК). 
Відповідно до положень статті 38 Закону №3038-VI право на звернення до суду з позовом про знесення самочинно збудованих об`єктів містобудування належить також відповідним інспекціям державного архітектурно-будівельного контролю. Такий позов може бути пред`явлено до суду у разі, якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил із визначенням строку для добровільного виконання припису, та/або якщо перебудова об`єкта є неможливою. Розглядаючи зазначені позови відповідно до вимог вказаної норми та положень частини сьомої статті 376 ЦК, суди мають встановлювати, чи було видано особі, яка здійснила самочинне будівництво, припис про усунення порушень, чи можлива перебудова об`єкту та чи відмовляється особа, яка здійснила самочинне будівництво, від такої перебудови.
У відповідності до п. 17 Постанови Пленуму, позов про знесення самочинно збудованого нерухомого майна може бути пред`явлено власником чи користувачем земельної ділянки або іншою особою, права якої порушено, зокрема, власником (користувачем) суміжної земельної ділянки з підстав, передбачених статтями 391, 396 ЦК, статтею 103 ЗК.
У відповідності до п.22 Постанови Пленуму, знесення самочинного будівництва є крайньою мірою і можливе лише тоді, коли використано усі передбачені законодавством України заходи щодо реагування та притягнення винної особи до відповідальності. Вимоги відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування про зобов`язання особи, яка, маючи дозвіл на будівництво нерухомого майна, допустила при цьому істотне відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, чи істотне порушення будівельних норм і правил, провести відповідну перебудову можуть бути заявлені як у разі, коли ці відхилення були допущені при будівництві нерухомості, так і внаслідок перебудови під час її експлуатації (частина сьома статті 376 ЦК).
У відповідності до п.23 Постанови Пленуму, при вирішенні питання про те, чи є відхилення від проекту істотним і таким, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, суди повинні в кожному випадку з`ясовувати, зокрема, наскільки збудована будівля за розміром відповідає площі, поверховості, розміщенню та іншим умовам, передбаченим проектом; як впливає допущене порушення з урахуванням місцевих правил забудови, громадських і приватних інтересів на планування, забудову, благоустрій вулиці, на зручність утримання суміжних ділянок тощо. У необхідних випадках для з`ясування питань, що виникають при розгляді таких справ і потребують спеціальних знань, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може призначити відповідну експертизу згідно з вимогами статті 143 ЦПК.
У відповідності до п.24 Постанови Пленуму, знесення нерухомості, збудованої з істотним відхиленням від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотним порушенням будівельних норм і правил (у тому числі за відсутності проекту), можливе лише за умови, що неможлива перебудова нерухомості відповідно до проекту або відповідно до норм і правил, визначених державними правилами та санітарними нормами, або якщо особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від такої перебудови. В інших випадках суд за позовом відповідного державного органу чи органу місцевого самоврядування може на підставі частини сьомої статті 376 ЦК зобов`язати забудовника здійснити перебудову житлового будинку, будівлі, споруди або іншого об`єкта нерухомості, який побудовано чи будується з істотними відхиленнями від проекту або з істотним порушенням основних будівельних норм і правил, у тому разі, коли таке будівництво суперечить суспільним інтересам, порушує права інших осіб, коли порушення будівельних норм і правил є істотним, а також є технічна можливість виконати перебудову. Якщо технічна можливість перебудови об`єкта нерухомості відсутня або забудовник відмовляється від такої перебудови, суд, незалежно від поважності причин відмови, за позовом зазначених органів або особи, права чи інтереси якої порушено таким будівництвом, ухвалює рішення про знесення житлового будинку або іншого нерухомого майна. Відмовою забудовника від перебудови слід вважати як його заяву про це, так і його дії чи бездіяльність щодо цього, вчинені до або після ухвалення рішення суду про зобов`язання здійснити перебудову. Погодження забудовника на перебудову при розгляді справи про знесення самочинного будівництва за можливості перебудови, якщо це підтверджено, є підставою для відмови в позові лише тоді, коли рішення суду, яке набрало законної сили, про зобов`язання здійснити перебудову не виконано не з вини забудовника, про що державним виконавцем складено відповідний акт.
У відповідності до п.25 Постанови Пленуму, відхилення від проекту забудови об`єкта нерухомості або від вимог будівельних норм і правил, які не є істотними, не порушують прав інших осіб та інтересів суспільства, не суперечать санітарно-технічним вимогам і правилам експлуатації, не впливають на міцність і безпечність цього об`єкта (зокрема, відхилення у житловому будинку від внутрішнього планування зі збереженням чи незначним відхиленням від установленого проектом розміру житлової площі, незначна зміна його зовнішніх габаритів, місця розташування тощо), не можуть бути підставою для задоволення вимог про перебудову чи про знесення об`єкта нерухомості.
У відповідності до п.27 Постанови Пленуму, розташовані на земельній ділянці поряд із житловим будинком господарсько-побутові будівлі й споруди: сараї, гаражі, літні кухні тощо відповідно до положень статей 186, 381 ЦК є приналежністю головної речі (будинку). У зв`язку із цим положення частини п`ятої статті 376 ЦК не є підставою для визнання за власником такого житлового будинку самостійного права власності на самочинно побудовані господарсько-побутові будівлі й споруди, що були зведені після набуття ним права власності на будинок чи садибу. Прийняття в експлуатацію таких об`єктів нерухомості має здійснюватися відповідною інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у спосіб, визначений Порядком прийняття в експлуатацію індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків, господарських (присадибних) будівель і споруд, прибудов до них, громадських будинків I та II категорії складності, які збудовані без дозволу на виконання будівельних робіт і проведення технічного обстеження їх будівельних конструкцій та інженерних мереж, затвердженим наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 24 червня 2011 року № 91.
У відповідності до п.28 Постанови Пленуму, відповідно до статті 27 Закону № 3038-VI (Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності») забудова присадибних, дачних, садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, проектування такої забудови здійснюється за бажанням замовника без отримання містобудівельних умов та обмежень. При розгляді справ про знесення самочинного будівництва, яке здійснюється особою на власній присадибній, дачній або садовій земельній ділянці, суд має звертати увагу на наявність будівельного паспорта, технічних умов, документів, що надають право виконувати підготовчі та будівельні роботи, дотримання при забудові будівельних норм та правил, а також на наявність порушення прав інших осіб.
Згідно ч.1 ст.38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису. У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.
У відповідності до ч.1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Згідно ч.4 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», орган державного архітектурно-будівельного контролю у своїй діяльності взаємодіє з органами виконавчої влади, що здійснюють контроль за дотриманням природоохоронних, санітарно-гігієнічних, протипожежних вимог, вимог у сфері охорони праці, енергозбереження та інших вимог, передбачених законом, а також з органами державної статистики, Національної поліції, прокуратури та іншими правоохоронними і контролюючими органами. 
Судом було перевірено та встановлено, що відповідач, ОСОБА_2 у період з 15.12.2015 по 15.05.2017 виконував будівельні роботи «Будівництво житлового будинку, господарських будівель і споруд (гараж, погріб, сарай), реконструкція існуючого житлового будинку під літню кухню по АДРЕСА_1 » на підставі будівельного паспорту, який узгоджений управлінням містобудування і архітектури виконкому Криворізької міської ради від 07.12.2015 №145, повідомлення про початок виконання будівельних робіт, яке зареєстроване від 15.12.2015 №ДП062153490102, та по завершенню будівництва відповідач подав декларацію про готовність до експлуатації об`єкта «Будівництво житлового будинку, господарських будівель і споруд (гараж, погріб, сарай), реконструкція існуючого житлового будинку під літню кухню по АДРЕСА_1 ». 
З акту, складеному відділом з питань державного архітектурно-будівельного контролю Виконкому Криворізької міської ради за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт №00302022018 по об`єкту «Дотримання вимог містобудівного законодавства за адресою: АДРЕСА_2 », вбачається, що порушень не виявлено. Відповідач ОСОБА_2 за результатами проведеної позапланової перевірки до адміністративної відповідальності не притягався (Т1 а.с. 149-156).
Також з листа відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю Виконкому Криворізької міської ради щодо проведення позапланової перевірки за вих.№Ко-П-1-ОП/2 від 25.01.2018, вбачається, що за результатами експертного висновку, встановлено, що стіна будівлі розташованої на території домоволодіння по АДРЕСА_1 відносно будівлі розташованої на території домоволодіння по АДРЕСА_2 є протипожежною. Відповідно до діючих будівельних норм, а саме, примітка 6 таблиці 1 додатку 3.1 ДБН 360-92** «Містобудування. Планування та забудова міських і сільських поселень» допускається передбачати відстань між будинками менше 6 м за умови, якщо стіна є протипожежною. Проведеною оцінкою протипожежного стану встановлено, що будівництво здійснено з дотриманням протипожежних норм та правил з урахуванням містобудівних та планувальних вимог та обмежень наданих для індивідуального будівництва на земельній ділянки за адресою: АДРЕСА_1 (Т1 а.с. 43).
Таким чином, судовим розглядом встановлено, що, відділом з питань державного архітектурно-будівельного контролю Виконкому Криворізької міської ради порушень не виявлено щодо об`єкту, відповідач ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності не притягався, останньому не видавався припис про усунення виявлених порушень. 
У рішенні судом була звернута увага на те, що за результатами перевірки в управлінні містобудування, архітектури та земельних відносин виконкому Криворізької міської ради рішенням головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області від 17.07.2017, будівельний паспорт від 07.12.2015 №145 по об`єкту: «Будівництво житлового будинку, господарських будівель і споруд (гараж, погріб, сарай), реконструкція існуючого житлового будинку під літню кухню по АДРЕСА_1 » було скасовано, оскільки під час комісійного огляду зазначеної земельної ділянки було встановлено, що розміщення будинку по АДРЕСА_1 виконано з порушенням додатку 3.1 Протипожежні вимоги ДБН 360-92** «Планування і забудова міських і сільських поселень», а саме протипожежна відстань між житловими будинками менша 6 м. і становить 4 м., при цьому за наслідками виявлених порушень відповідача ОСОБА_2 не було притягнуто до адміністративної відповідальності та не було надано припис про усунення виявлених порушень. 
Згідно ст.103 ЗК України зазначено, що власники та землекористувачі земельних ділянок повинні обирати такі способи використання земельних ділянок відповідно до їх цільового призначення, при яких власниками, землекористувачам сусідніх земельних ділянок завдається найменше незручностей (затінення, задимлення, неприємні запахи, шумове забруднення). Власники та землекористувачі земельних ділянок зобов`язані не використовувати земельні ділянки способами, які не дозволяють власникам, землекористувачам сусідніх земельних ділянок використовувати їх за цільовим призначенням (неприпустимий вплив). Власники та землекористувачі земельних ділянок зобов`язані співпрацювати при вчиненні дій, спрямованих на забезпечення прав на землю кожного з них та використання цих земельних ділянок із запровадженням і додержанням прогресивних технологій вирощування сільськогосподарських культур та охорони земель (обмін земельних ділянок, раціональна організація територій, дотримання сівозмін, встановлення, зберігання межових знаків тощо).
Згідно ст.106 ЗК України: власник земельної ділянки має право вимагати від власника сусідньої земельної ділянки сприяння встановленню твердих меж, а також відновленню межових знаків у випадках, коли вони зникли, перемістились або стали невиразними.
Колегія суддів також погоджується і з висновком суду першої інстанції про те, що позивачем не доведено той факт, що відповідачу було відомо про те, що межа не відповідає технічній документації, тобто не доведено, що розташування межі не відповідало документам із землеустрою саме з вини відповідача ОСОБА_2 .
Частиною 3 статті 12 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Статтею 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.
Статтею 89 ЦПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Суд першої інстанції, із урахуванням наведених норм матеріального права, правильно встановивши фактичні обставини справи, які мають суттєве значення для її вирішення, належним чином оцінивши письмові докази надані сторонами та висновки експертів у їх сукупності, дійшов обґрунтованого висновку про недоведеність позивачем належними та допустимими доказами того факту, що відповідачем під час будування гаражу було істотно порушено будівельні норми і правила, як не доведено і той факт, що не додержання відстані між житловими будинками впливає на міцність і безпечність споруд та загрожує життю й здоров`ю, оскільки відповідачу компетентними органами не видавався припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил із визначенням строку для добровільного виконання припису, як і відсутні докази того, що відповідач відмовився усунути недоліки зазначені в приписі, а отже, відсутні правові підстави для задоволення позову.
Колегія суддів повністю погоджується з такими висновками суду першої інстанці, оскільки, як встановлено судом, позивачем не доведено, що будівельні роботи «Будівництво житлового будинку, господарських будівель і споруд (гараж, погріб, сарай), реконструкція існуючого житлового будинку під літню кухню по АДРЕСА_1 », проведені відповідачем призвели до порушення її права на безпечне користування власною земельною ділянкою та житловим будинком.
З огляду на вищезазначене, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 у знесенні самочинно збудованого нерухомого майна.
Інші доводи апеляційної скарги не спростовують правильність висновків суду першої інстанції, яким у повному обсязі з`ясовані права та обов`язки сторін, обставини справи, доводи сторін перевірені та їм дана належна правова оцінка, а зводяться до неправильного тлумачення норм матеріального права.
За таких обставин, колегія суддів вважає, що рішення суду ухвалено з дотриманням норм матеріального і процесуального законодавства, у зв`язку із чим апеляційна скарга позивача підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду - залишенню без змін.
Керуючись ст.ст.367, 374, 375, 381,382 ЦПК України, Дніпровський апеляційний суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу позивача  ОСОБА_1  залишити без задоволення.
Рішення Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 09 жовтня 2020 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення.
Повний текст судового рішення складено 15 лютого 2021 року.

Головуючий:
Судді: