Ухвала                                      
15 січня 2021 року
м. Київ
справа № 757/18055/18-ц
провадження № 61-15453ск20
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: 
Коломієць Г. В. (суддя-доповідач), Гулька Б. І., Луспеника Д. Д.,
розглянув касаційну скаргу Кабінету Міністрів України на постанову Київського апеляційного суду від 24 вересня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Кабінету Міністрів України, Державної Казначейської служби України про стягнення матеріальної та моральної шкоди,
ВСТАНОВИВ:
У квітні 2018 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись до суду 
з вищевказаним позовом, у якому просили: відшкодувати 
ОСОБА_1 за рахунок коштів державного бюджету шкоду, заподіяну терористичним актом у зв`язку із зруйнованим домоволодінням, що знаходиться за адресою: 
АДРЕСА_1 , у сумі 379 639,00 грн та 100 000,00 грн моральної шкоди;       відшкодувати ОСОБА_2 за рахунок коштів державного бюджету шкоду, заподіяну терористичним актом, у зв`язку із зруйнованим домоволодінням, що знаходиться за адресою: 
АДРЕСА_1 , у сумі 379 639,00 грн та 100 000,00 грн моральної шкоди.
Рішенням Печерського районного суду міста Києва від 05 лютого 2019 року у задоволенні позову ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Кабінету Міністрів України, Державної Казначейської служби України про стягнення матеріальної та моральної шкоди відмовлено.
 
Постановою Київського апеляційного суду від 24 вересня 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково, рішення Печерського районного суду міста Києва від 05 лютого 2019 року в частині відмови у задоволенні вимог ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди скасовано та ухвалено в цій частині нове судове рішення наступного змісту.
Позов ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Кабінету Міністрів України, Державної казначейської служби України про відшкодування матеріальної шкоди, завданої терористичним актом, задоволено частково.
Стягнуто з Держави Україна за рахунок коштів Державного бюджету України шляхом списання коштів з Єдиного казначейського рахунку 
на користь ОСОБА_1 грошову компенсацію у загальному розмірі 40 000,00 грн.
В решті рішення Печерського районного суду міста Києва від 05 лютого 
2019 року залишено без змін.
12 листопада 2020 року Кабінет Міністрів України засобами поштового зв`язку звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на постанову Київського апеляційного суду від 24 вересня 2020 року (надійшла до суду 
16 листопада 2020 року), в якій просить скасувати вказане судове рішення та залишити в силі рішення Печерського районного суду міста Києва 
від 05 лютого 2019 року.
Ухвалою Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду            від 19 листопада 2020 року касаційну скаргу Кабінету Міністрів України залишено без руху для усунення недоліків, а саме запропоновано надати докази поважності причин пропуску строку касаційного оскарження, зазначити підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга 
з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав), доплатити судовий збір. Зазначено строк виконання ухвали, а також попереджено про наслідки її невиконання.    
У наданий судом строк заявник надав до суду матеріали на усунення недоліків, зазначених в ухвалі Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду від 19 листопада 2020 року та клопотання про поновлення строку касаційного оскарження. 
Ухвалою Верховного Суду від 11 грудня 2020 року Кабінету Міністрів України поновлено строк для подачі касаційної скарги та продовжено строк для усунення недоліків вказаних в ухвалі Верховного Суду від 19 листопада 
2020 року, оскільки заявник не зазначив підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).
04 січня 2021 року Кабінет Міністрів України надав до Верховного Суду уточнену касаційну скаргу на усунення недоліків вказаних в ухвалі 
від 19 листопада 2020 року та від 11 грудня 2020 року.
Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження 
в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. 
Частиною першою статті 394 ЦПК України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).
Підстави касаційного оскарження судових рішень визначені у частині другій статті 389 ЦПК України. 
Частиною восьмою статті 394 ЦПК України передбачено, що в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу.
Підставами касаційного оскарження постанови Київського апеляційного суду від 24 вересня 2020 року заявник зазначає неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, а саме:
- суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норми права без урахування висновків щодо застосування норм права             у подібних правовідносинах, викладених у постанові Верховного Суду: 
від 18 липня 2018 року у справі № 219/11736/16-ц (провадження 
№ 61-26466св18) та у постанові Великої Палати Верховного Суду 
від 22 вересня 2020 року у справі № 910/378/19 (провадження 
№ 12-23гс20).
Касаційна скарга представника Кабінету Міністрів України подана 
з дотриманням вимог статті 392 ЦПК України, зокрема, касаційна скарга містить підстави касаційного оскарження, передбачені пунктом 1 частини другої статті 389 ЦПК України.
У касаційній скарзі Кабінет Міністрів України заявив клопотання про зупинення виконання постанови Київського апеляційного суду 
від 24 вересня 2020 року до закінчення касаційного провадження.
Клопотання мотивовано тим, що виконання оскаржуваної постанови до закінчення касаційного перегляду справи за умови наявності відповідного Порядку використання коштів передбачених у державному бюджеті для здійснення грошової компенсації постраждалим, житлові будинки (квартири) яких зруйновано внаслідок надзвичайної ситуації воєнного характеру, спричиненої збройною агресією Російської Федерації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02 вересня 
2020 року № 767, призведе до нецільового використання бюджетних коштів та матиме наслідки заподіювання збитків державі. Крім того вказує, що 
у випадку стягнення коштів, у подальшому їх буде неможливо повернути.
Відповідно до частини восьмої статті 394 ЦПК України за наявності клопотання особи, яка подала касаційну скаргу, суд у разі необхідності вирішує питання про зупинення виконання рішення (ухвали) суду або зупинення його дії.
Клопотання про зупинення виконання судового рішення має бути мотивованим, містити достатні та обґрунтовані підстави для зупинення виконання судового рішення, підтверджені певними доказами.
Оскільки у клопотанні не наведено достатніх обґрунтованих підстав, які б були підтверджені доказами та за яких суд касаційної інстанції може зупинити виконання оскаржуваного судового рішення, тому у задоволенні клопотання слід відмовити.
З урахуванням наведеного касаційне провадження у цій справі необхідно відкрити.
Керуючись статтями 389, 390, 394, 395, ЦПК України, Верховний Суд 
у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду
УХВАЛИВ:
Відкрити касаційне провадження у справіза позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Кабінету Міністрів України, Державної Казначейської служби України про стягнення матеріальної та моральної шкоди, за касаційною скаргою Кабінету Міністрів України на постанову Київського апеляційного суду 
від 24 вересня 2020 року.
Витребувати з Печерського районного суду міста Києва вищевказану цивільну справу (№ 757/18055/18-ц).
У задоволенні клопотання Кабінету Міністрів України про зупинення виконання постанови Київського апеляційного суду від 24 вересня 
2020 року, відмовити.
Надіслати іншим учасникам справи копію касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити право подати відзив на касаційну скаргу, який 
за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, 
у строк до 15 лютого 2021 року.
До відзиву необхідно додати докази надсилання відзиву та доданих 
до нього документів іншим учасникам справи.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:                                                                                                    Г. В. Коломієць
 
       Б. І. Гулько
       
       Д. Д. Луспеник