Номер провадження: 22-ц/813/4438/21 
Номер справи місцевого суду: 509/4809/18
Головуючий у першій інстанції Козирський Є. С.
Доповідач Таварткіладзе О. М.

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД 
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09.03.2021 року                                                                         м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
головуючого – Таварткіладзе О.М.,
суддів: Заїкіна А.П., Погорєлової С.О.
розглянувши у порядку письмового провадження в залі суду в м.Одеса апеляційну скаргу правонаступника Акціонерного товариства «Одесаобленерго» - Акціонерного товариства «ДТЕК Одеські електромережі» на рішення Овідіопольського районного суду Одеської області від 11 лютого 2020 року по цивільній справі за позовом правонаступника Акціонерного товариства «Одесаобленерго» - Акціонерного товариства «ДТЕК Одеські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, 

                                         В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2018 року представник АТ „Одесаобленерго” звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за недовраховану електроенергію, що виникла у зв”язку з порушенням відповідачем Правил користування електричною енергією для населення. Позовна заява мотивована тим, що між позивачем та відповідачем 28 березня 2008 року укладено договір про користування електричною енергією. 09 червня 2018 року представники енергопостачальника прибули за адресою споживача – АДРЕСА_1 з метою перевірки останнім Правил користування електричною енергією для населення, в результаті чого було виявлено порушення індикатору магнітного поля, про що складено відповідний акт. Відповідно рішення комісії, вартість недоврахованої електричної енергії складає 36 598 грн.32 коп., що стало підставою звернення до суду. 
Відповідач позов не визнав, подав відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що порушувати цілісність індикатору магнітного поля йому не має ніякого сенсу, оскільки місце, де встановлений електролічильник не являється жилим та вартість електроенергії, яка споживається, коливається від 25 до 100 гривень на місяць. Разом з тим, відповідач не заперечує, що на момент огляду електролічильника, цілісність індикатору магнітного поля була порушена, проте свою причетність до пошкодження не визнає, оскільки належні йому приміщення колишнього гаражу КСП „Іскра”, ніким не охороняються і доступ до лічильника мають всі.
Рішенням Овідіопольського районного суду Одеської області від 11 лютого 2020 року у задоволенні позову Акціонерного товариства «Одесаобленерго» відмовлено.
Не погоджуючись з таким рішенням суду, представник Акціонерного товариства «Одесаобленерго» адвокат Дзиговська Світлана Миколаївна подала апеляційну скаргу, в якій просить рішення Овідіопольського районного суду Одеської області від 11 лютого 2020 року скасувати та ухвалити нове, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права.
Відповідно до ч.1 ст. 369 ЦПК України, апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.
Відповідно ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити частково.
Відповідно до ч.1,2 ст.367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги; суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
Згідно ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно зясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Відповідно до ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати; чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.
Відповідно до ст. 376 ЦПК України суд апеляційної інстанції підставами для скасування рішення суду першої інстанції і ухвалення нового рішення або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права. Норми матеріального права вважаються порушеними або неправильно застосованими, якщо застосовано закон, який не поширюється на ці правовідносини, або не застосовано закон, який підлягав застосуванню. Порушення норм процесуального права можуть бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи та у випадках встановлених ч. 3 цієї статті.
Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з недоведеності позичем вимог про порушення відповідачем Правил користування електроенергією та у зв”язку з порушенням порядку та строку розгляду Акту про порушення від 09.06.2018 року
Проте, погоджуючись з таким висновком суду першої інстанції судова колегія не може погодитися з усіма наведеними у рішенні суду обґрунтуваннями відмови у позові.
Як вбачається з матеріалів справи та вірно встановлено судом першої інстанції, 28 березня 2008 року між позивачем та відповідачем укладено договір про користування електричною енергією № 811/1030. Відповідно умов договору, позивач зобов”язався постачати відповідачу електроенергію за адресою: АДРЕСА_1 , а останній своєчасно сплачувати отриману електроенергію відповідно до обумовлених тарифів (а.с.30-31). 
За вищезазначеною адресою, куди поставляється електроенергія, знаходиться будівля гаражу, власником 72/100 частки якої є ОСОБА_1 на підставі рішення Овідіопольського районного суду Одеської області від 05 травня 2006 року (а.с.42-44).
За заявою відповідача від 28 липня 2017 року (а.с.23), позивачем 31 липня 2017 року була здійснена заміна несправного лічильника на новий, по що складено відповідний акт № 7018860 (а.с.24-25). Під час заміни новий лічильник був опломбований індикатором магнітного поля „МагнеТ” М8970680 з чим був ознайомлений ОСОБА_1 . Вказаний індикатор „МагнеТ” пройшов відповідні випробування і отримав сертифікат відповідності (а.с.27). Відповідно зазначеного акту відповідальність за збереження, цілісність засобів обліку та пломб на них несе споживач. Всі встановлені пломби та індикатори магнітного поля не мають механічних пошкоджень та мають чіткий відбиток тавра. Пломбувальний матеріал не має механічних пошкоджень. Індикатори дії впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, електромагнітних полів високої частоти, в стані, що свідчить про відсутність впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів на засіб обліку на момент складання цього акту. Споживач приймає на відповідальне зберігання всі пломби, індикатори встановлені на вказаних в цьому акті засобах обліку і на перерахованому устаткуванні попереджений та несе персональну відповідальність згідно зі ст.27 ЗУ „Про електроенергетику”, ПКЕЕН, та умовами Договору про користування електричною енергією, за несанкціонований доступ до засобів і ланцюгів обліку, втручання у роботу обліку електроенергії, порушення цілісності пломб та пломбувального матеріалу, пошкодження засобів обліку. Вказаний акт підписаний ОСОБА_1 31.07.2017 року та зауважень до нього останній не вносив.
09 червня 2018 року працівниками ПАТ „Одесаобленерго” під час здійснення перевірки дотримання ОСОБА_1 ПКЕЕН було встановлено пошкодження індикатору магнітного поля, про що складеного відповідний акт про порушення № 8003033, який підписаний відповідачем та трьома представниками енергопостачальника (а.с.10-13). При цьому, свої заперечення чи зауваження до акту відповідач не вносив.
Враховуючи вищенаведені обставини, колегія суддів не погоджується з висновками суду першої інстанції про недоведення позивачем порушення відповідачем правил користування електричною енергією, оскільки вказані вище порушення були зафіксовані працівниками енергопостачальника у відповідному акті, який відповідач підписав без зауважень та заперечень. Крім того, сам відповідач не заперечував та неодноразово зазначав, що дійсно під час здійснення працівниками АТ «Одесаобленерго» огляду електролічильника, цілісність індикатору магнітного поля була порушена. Дії працівників АТ «Одесаобленерго» з цих підстав відповідач не оскаржував. Оскільки споживач несе відповідальність за порушення ним правил користування електричною енергією та таке порушення зафіксоване енергопостачальником і не спростоване споживачем, вимоги позивача про порушення ОСОБА_2 є доведеними. 
Відповідно ст.26 ЗУ „Про електроенергетику”, в редакції, чинній на момент виявлення порушення, споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.
Споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору.
Споживач забезпечує в установленому законом порядку безперешкодний доступ відповідальних представників енергопостачальника, підприємства, яке здійснює передачу енергії, до власних енергетичних установок для здійснення контролю за рівнем споживання енергії, відключення та обмеження споживання відповідно до встановленого порядку, а також уповноважених осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики для здійснення державного енергетичного нагляду (контролю) за дотриманням вимог нормативно-правових актів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб`єктів електроенергетики та споживачів енергії в порядку, визначеному Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". У разі перешкоджання доступу зазначених представників та уповноважених осіб до енергетичних установок споживача посадові особи такого споживача несуть відповідальність відповідно до закону.
Відповідно ст.27 вказаного Закону правопорушеннями в електроенергетиці є: порушення вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб`єктів електроенергетики та споживачів енергії, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах; крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку; розкомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об`єктів; створення перешкод у здійсненні державного енергетичного нагляду та у виконанні робіт, пов`язаних з обслуговуванням об`єктів електроенергетики; порушення правил охорони електричних мереж; порушення правил користування енергією; дії, які перешкоджають оперативному персоналу та посадовим особам об`єктів електроенергетики виконувати свої службові обов`язки; незабезпечення енергією споживачів, що не допускають порушень своїх обов`язків перед енергопостачальниками; припинення або обмеження електропостачання навчального закладу незалежно від форми власності протягом навчального року; невиконання законних вимог національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, щодо подання копій документів, пояснень та іншої інформації; інші правопорушення, передбачені законом.
Відповідно до п. 3 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357, в редакції, яка діяла станом на день виявлення порушення, споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між побутовим споживачем і електропостачальником, що розробляється енергопостачальником згідно з Типовим договором про користування електричною енергією (додаток 1) і укладається на три роки. Договір про користування електричною енергією (далі - договір) вважається продовженим на кожен наступний рік, якщо за місяць до закінчення зазначеного строку жодна із сторін не заявила про розірвання договору або про внесення до нього змін.
Відповідно до п.42 зазначених вище Правил побутовий споживач електричної енергії зобов`язаний: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження засобів обліку і пломб на них у разі розміщення засобу обліку в квартирі або на іншому об`єкті побутового споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі засобу обліку; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; вносити плату за спожиту електричну енергію виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання енергопостачальника в уповноваженому банку; надавати розрахункові документи на вимогу представників енергопостачальника для перевірки правильності оплати та відповідності записів у них показам засобу обліку; забезпечувати доступ представникам енергопостачальника після пред`явлення ними службових посвідчень до квартири або іншого об`єкта для обстеження засобу обліку, електроустановок та електропроводки; не перешкоджати обрізуванню гілок дерев, які ростуть на території, що належить побутовому споживачу, для забезпечення відстані не менше 1 метра від проводів повітряної лінії електричної мережі напругою 0,4 кВ та на відстані 2 м для електричних ліній напругою 10 кВ; не пізніше ніж за 7 днів до припинення користування електричною енергією у квартирі або на іншому об`єкті письмово повідомити енергопостачальника про розірвання договору та розрахуватися за спожиту електричну енергію, включаючи день виїзду.
Відповідно п.48 зазначених вище Правил, побутовий споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку; пошкодження засобу обліку; розукомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об`єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов`язки.
Разом з тим, після складення акту,  ОСОБА_1 було запрошено на засідання комісії Овідіопольського РЕМ з розгляду складеного акту про порушення на 28 червня 2018 року. 
У зв”язку з тим, що 28 червня є державним святом, засідання комісії було перенесено на 17 липня 2018 року. Запрошення було відправлено ОСОБА_1 05.07.2018 року (а.с.14).
У зв”язку з тим, що станом на 17.07.2018 року від відповідача не надійшло зворотнього повідомлення про отримання ним запрошення на засідання, протоколом комісії Овідіопольського РЕМ № 58 від 17 липня 2018 року було прийнято рішення провести засідання з розгляду акту № 8003033 після одержання відомостей про отримання ОСОБА_1 запрошення на засідання комісії (а.с.15).
07 серпня 2018 року комісія Овідіопольського РЕМ розглянула акт про порушення ОСОБА_1 ПКЕЕН № 8003033 від 09.06.2018 року та прийняла рішення про стягнення з нього вартості недоврахованої електроенергії у розмірі - 36 598 грн. 32 коп., про що складено відповідний протокол № 58/1 від 07 серпня 2018 року (а.с.17-18). При цьому, ОСОБА_1 не повідомлявся про дату засідання комісії на 07 серпня 2018 року. Комісія розглянула акт за його відсутності та повідомлення на цей день.
Крім того, за адресами, якими постачальник надсилав запрошення на засідання комісії на 17 липня 2018 року ( АДРЕСА_1 ; АДРЕСА_2 ; АДРЕСА_3 ) ОСОБА_3 не проживає (а.с.19-21).
Тому колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про порушення позивачем порядку повідомлення споживача про дату та час розгляду акту комісією АТ «Одесаобленерго», 
Відповідно до п.53 вищевказаних Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357, в редакції, яка діяла станом на день виявлення порушення, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Електропостачальник повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення цих Правил, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники НКРЕКП, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, обласних державних адміністрацій, обласних відділень Антимонопольного комітету, спеціального уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність побутового споживача (у разі відсутності зазначити причини відсутності побутового споживача); перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення. Побутовий споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє побутового споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення побутового споживача про час і дату засідання комісії. Акт про порушення Правил, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 50 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається побутовому споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність побутового споживача до порушення цих Правил. У разі причетності побутового споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією. У разі виявлення фактів розкрадання електричної енергії електропостачальник має право відключити лише безоблікове приєднання до електричних мереж. Якщо неможливо усунути безоблікове приєднання під час оформлення акта, відключенню підлягає об`єкт споживача в цілому, про що зазначається в акті. У разі відмови побутового споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення). Якщо між побутовим споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження засобів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку.
Таким чином, акт про порушення Правил має бути розглянутий комісією протягом 50 календарних днів від дня його складення, у разі порушення строку розгляду акту він вважається недійсним та підлягає скасуванню.
Як вбачається з матеріалів справи, акт про порушення ОСОБА_1 ПКЕЕН було складено представниками енергопостачальника 09.06.2018 року, а розглянутий комісією 07.08.2018 року, тобто на 59 календарний день після складення акту, що є порушенням строку розгляду акту, встановленого цими Правилами. Відповідно до п.53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357, в редакції, яка діяла станом на день виявлення порушення, акт про порушення Правил, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 50 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню.
Враховуючи, що позивач перевищив строки розгляду акту, встановлені цими Правилами, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що вказані обставини є безумовною підставою для відмови у задоволенні позову. 
Доводи апелянта, що суд помилково не застосував до вказаних правовідносин Правила роздрібного ринку, які набрали законної сили 19.04.2018 року та якими збільшений строк розгляду акту про порушення до 60 календарних днів не спростовують правильність висновків суду про строки розгляду акту за Правилами КЕЕН від 26.07.1999 року, які становлять 50 календарних днів, оскільки вказані Правила були чинними на день складення акту про порушення № 8003033 від 09.06.2018 року, на них посилався представник енергопостачальника при складені акту та комісія при розгляді акту, та відповідачем новий договір відповідно ч.2 постанови Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії, яка набрала законної сили 19.04.2018 року станом на день складення акту про порушення (09.06.2018) не укладався.
Відповідно до ч.2 постанови Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії, яка набрала законної сили 19.04.2018 року, укладення договорів між споживачами та іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії відповідно до вимог Правил здійснюється до 01 грудня 2018 року шляхом приєднання споживачів до публічних договорів приєднання (договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, відповідних договорів про постачання електричної енергії) на умовах чинних договорів про постачання електричної енергії та про користування електричною енергією, укладених з відповідними постачальниками електричної енергії за регульованим тарифом, шляхом подання заяви-приєднання за формою, наведеною у додатку до цієї постанови.
Враховуючи, що споживачем були порушені ПКЕНН від 26.07.1999 року, проте комісією акт був розглянутий з порушенням строку розгляду встановленого цими Правилами, колегія суддів погоджується з остаточним висновком суду першої інстанції про відмову у задоволенні позову.
За таких обставин, апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, мотивувальна частина рішення першої інстанції – зміні в редакції цієї постанови суду апеляційної інстанції. В іншій частині рішення суду підлягає залишенню без змін.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 367, 374, 376, 381, 383 ЦПК України, Одеський апеляційний суд,   

                                        П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу правонаступника Акціонерного товариства «Одесаобленерго» - Акціонерного товариства «ДТЕК Одеські електромережі» - задовольнити частково.
Рішення Овідіопольського районного суду Одеської області від 11 лютого 2020 року в мотивувальній частині змінити з викладенням її в редакції цієї постанови суду апеляційної інстанції.
В іншій частині рішення залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту цієї постанови, лише у випадку якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до ЦПК України позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Повний текст постанови складено 09.03.2021 року.

                       Головуючий                                        О.М. Таварткіладзе

                       Судді                                                А.П. Заїкін

                                                                       С.О. Погорєлова