Справа № 991/8655/20
Провадження1-р/991/130/20

У Х В А Л А 

11 січня 2021 року                                                        м.Київ 

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду у м. Києві клопотання прокурора другого відділу управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури  ОСОБА_3 про роз?яснення ухвали слідчого судді, - 
ВСТАНОВИВ:

До Вищого антикорупційного суду надійшла заява прокурора другого відділу управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури  ОСОБА_3 про роз?яснення ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 22 жовтня 2020 року у справі № 991/8655/20.
Прокурор ОСОБА_4 зазначає, що вказаною ухвалою зобов`язано службових осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення за заявою директора ТОВ «Юнік» ОСОБА_5 від 01.10.2020.
Проте до САП заява директора ТОВ «Юнік» ОСОБА_5 не надходила та не розглядалась, САП зверталась до Вищого антикорупційного суду із заявою про роз`яснення судового рішення, однак, ухвалою від 27.11.2020 САП було відмовлено в роз`ясненні судового рішення.
Також прокурор зазначає, що заява директора ТОВ «Юнік» ОСОБА_5 розглядалася не Спеціалізованою антикорупційною прокуратурою, а іншим підрозділом Офісу Генерального прокурора – Департаментом нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю.
Відповідно до інформації наданої департаментом Офісу Генерального прокурора, вказана заява була спрямована до Дніпропетровської обласної прокуратури для відповідної перевірки та реагування.
Згідно з ч. 5 ст. 8 Закону України «Про прокуратуру» в Офісі Генерального прокурора утворюються (на правах самостійного структурного підрозділу) Спеціалізована антикорупційна прокуратура.
Таким чином,Спеціалізована антикорупційна прокуратура структурно є такою ж частиною Офісу Генерального прокурора, як і інший структурний підрозділ – Департамент нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю, який розглядав попередню заяву ОСОБА_5 .
За таких обставин, прокурор вважає, що факту бездіяльності САП не існувало, крім того до САП заява ОСОБА_5 не надходила та розглядалась іншим структурним підрозділом Офісу Генерального прокурора.
Посилаючись на ст.ст. 370, 372 КПК України, вважає, що оскільки при винесенні рішення від 22.10.2020 бездіяльності САП щодо невнесення відомостей до ЄРДР не допускалось, порядок виконання та суть рішення слідчого судді ВАКС на даний час є незрозумілим.
Керуючись ст. 380 КПК України, просить роз`яснити ухвалу слідчого судді ВАКС від 22.10.2020 роз`яснивши:
1)Враховуючи, що САП є структурним підрозділом Офісу Генерального прокурора, чи розповсюджується рішення суду від 22.10.2020 на весь Офіс Генерального прокурора України;
2)Чи розповсюджується рішення суду від 22.10.2020 на Департамент нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю;
3)Чи можливо судовим рішенням, ухваленими відповідно до вимог ст. 303 КПК України, зобов`язувати вносити відомості до ЄРДР окремі структурні підрозділи органів прокуратури або її окремих посадових осіб.
Прокурор у судове засідання не з`явився, просив здійснити розгляд заяви без його участі.
У судове засідання представник ТОВ «Юнік» не з`явився, про день та час судового засідання був повідомлений належним чином. 
Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду заяви про роз?яснення рішення.
У зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалось (ч.4 ст.107 КПК України).
Слідчий суддя, дослідивши заяву, матеріали справи, прийшов до наступного висновку.
Відповідно до ч. 1 ст. 380 КПК України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення, приватного виконавця ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.
Як зазначає прокурор, ухвала суду є незрозумілою та її неможливо виконати через те, що до Спеціалізованої антикорупційної прокуратури заява ТОВ «Юнік» не надійшла, а була розглянута іншим підрозділом Офісу Генерального прокурора – Департаментом нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю.
Однак досліджуючи матеріали справи та заяву про роз`яснення судового рішення, слідчий суддя звертає увагу, що ускладнення із виконанням судового рішення не пов`язано із незрозумілістю судового рішення, а відсутністю у Спеціалізованій антикорупційній прокуратури заяви, яка була адресована Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі та отримана уповноваженою особою 06 жовтня 2020 року. 
Із долучених до заяви матеріалів вбачається, що 21 жовтня 2020 року, заяву директора ТОВ «Юнік» було спрямовано іншому структурному підрозділу Офісу Генерального прокурора, а не Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі, що не було відомо слідчому судді на час розгляду справи, однка свідчить про те, що у визначений ст. 214 КПК України строк, заява не була розглянута, а відомості не були внесені до ЄРДР.
Крім цього, необхідно зазначити, що уповноважена особа САП була повідомлена 20 жовтня 2020 року про день та час судового засідання, проте 22 жовтня 2020 року на 13 годину 30 хвилин у судове засідання не з`явилась, про причини неявки не повідомила. Про обставини, які вказує у заяві про роз`яснення судового рішення слідчому судді не повідомили. У судовому засіданні, яке відбулося 22 жовтня 2020 року, було досліджено заяву (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення директора ТОВ «Юнік» ОСОБА_5 від 01.10.2020, у якій заявник описав можливі протиправні дії посадових осіб управління транспортної інфраструктури та зв`язку КМР, відділу надання адресної допомоги та виконання соціальних програм.
За наслідком розгляду скарги було постановлено ухвалу від 22 жовтня 2020 року у справі № 991/8655/20, де у резолютивній частині зобов`язано уповноважених осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення на підставі заяви ТОВ «Юнік» від 01.10.2020 про вчинення кримінального правопорушення.
Положення ч. 1 ст. 214 КПК України зазначає, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Неможливість виконання ухвали Вищого антикорупційного суду від 22 жовтня 2020 року, прокурором обґрунтовується тим, що Спеціалізована антикорупційна прокуратура ніби не отримувала заяву ТОВ «Юнік» ОСОБА_5 від 01.10.2020, проте слідчий суддя звертає увагу, що ускладнення із виконанням судового рішення на яке посилається прокурор не пов`язано із незрозумілістю судового рішення, а можливої відсутності у Спеціалізованій антикорупційній прокуратури заяви, яка відповідно до матеріалів судової справи отримана 06 жовтня 2020 року.
Відповідно до ч. 1 ст. 380 КПК України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення, приватного виконавця ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.
Отже судове рішення може бути роз`яснено, якщо його складно виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної його частини. Здійснюючи роз?яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі. При цьому суд не вправі змінювати зміст відомостей викладених у судовому рішенні, і торкатись тих питань, які не були предметом судового розгляду.
Проте у своїй заяві прокурор не вказує на те, що ухвалу слідчого судді не можливо виконати, через незрозумілість резолютивної частини ухвали, яка відповідає приписам ч. 2 ст. 307 та ст. 214 КПК України. 
Інші питання, які ставить прокурор у заяві про роз`яснення судового рішення з приводу того, що САП є структурним підрозділом Офісу Генерального прокурора, а тому чи розповсюджується рішення суду від 22.10.2020 на весь Офіс Генерального прокурора України; чи розповсюджується рішення суду від 22.10.2020 на Департамент нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю; чи можливо судовим рішенням, ухваленими відповідно до вимог ст. 303 КПК України, зобов`язувати вносити відомості до ЄРДР окремі структурні підрозділи органів прокуратури або її окремих посадових осіб, - пов`язано із роз`ясненням окремих положень Закону України «Про прокуратуру», Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, а також норм Кримінального процесуального кодексу, що очевидно виходить за межі повноважень слідчого судді визначених ст. 380 КПК України, а тому не підлягають розгляду.
Судове рішення слідчого судді потребує роз`яснення, у розумінні ст. 380 КПК України, виключно у тих випадках, коли воно є очевидно незрозумілим і така незрозумілість, зокрема, виключає виконання цього рішення будь-яким із способів, які допускаються КПК України та відповідними нормативно-правовими актами, тобто відсутня можливість навіть ідентифікувати правову процедуру його виконання. 
З урахуванням наведеного, прокурор не вказує на обставини, що ускладнює виконання судового рішення щодо його невідповідності або незрозумілості в контексті ст.ст. 214, 303, 307 КПК України. Зазначене не дозволяє слідчому судді надавати роз`яснення судового рішення.
За вказаних обставин, слідчий суддя вважає, що заява про роз`яснення судового рішення не підлягає задоволенню.
На підставі наведеного та керуючись ст. 380 КПК України, слідчий суддя
УХВАЛИВ :

У задоволенні заявипрокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_3 про роз?яснення ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 22 жовтня 2020 року у справі 991/8655/20 – відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1