ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 712/796/20                                                                       Суддя (судді) першої інстанції: Токова С.Є.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  16 лютого 2021 року                                                                                            м. Київ
          
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Карпушової О.В., суддів: Губської Л.В., Степанюка А.Г., секретар судового засідання Романович І.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві, без фіксації судового процесу, в порядку ч. 4 ст. 229 КАС України, апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради на рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 12 листопада 2020 р. у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення 

                                                   В С Т А Н О В И В : 

23.01.2020 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради, яким просив скасувати постанову від 26 грудня 2019 року № 57 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 188-42 КУпАП та накладення штрафу в сумі 5 950 грн.
Позовні вимоги обґрунтовано тим,  що при винесенні оскаржуваної постанови відповідачем допущено ряд порушень норм законодавства, а саме не прийнято ту обставину, що у матеріалах справи не міститься доказів про повідомлення його про проведення позапланової перевірки (направлення, наказ та інші), також відсутні відомості про повідомлення його про час а місце розгляду протоколу про адміністративне правопорушення відносно нього, тобто начальник підійшов до розгляду справи поверхнево і формально, не дослідивши обставини справи всебічно, повно і об`єктивно. Більш того, при складанні постанови він не мав можливості отримати кваліфіковану правову допомогу, ознайомитись з матеріалами справи, подати зауваження, клопотання, а також докази своєї невинуватості. 
Рішенням Соснівського районного суду м. Черкаси від 12 листопада 2020 р. - адміністративний позов задоволено: скасовано постанову № 57 від 26 грудня 2019 року винесену начальником відділу контролю управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради Дьяченко Валентином Васильовичем про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 188-42 КУпАП та накладення штрафу в сумі 5 950 грн та провадження у справі закрито.
Суд першої інстанції виходив з того, відповідач в межах даної справи не довів правомірності прийняття оскаржуваного рішення, оскільки всупереч вимогам ст. 280 КУпАП факт вчинення позивачем правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП, а також наявність складу такого правопорушення в діях позивача не підтверджено належними та допустимими доказами і не обгрунтовано відповідачем при ухваленні оскаржуваного рішення. 
Відповідач,  не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, подали апеляційну скаргу, в якій просить скасувати його, як таке, що прийнято з порушенням норм матеріального права, та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити.  
Апеляційну скаргу обґрунтовано тим, що позивач був обізнаний про проведення перевірки шляхом повідомлення засобами зв`язку, проте не надав допуску для перевірки об`єкту та не надав дозволів на можливість проведення реконструкції. Оскаржувана постанова винесена у відповідності до вимог законодавства в межах компетенції посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради.
Позивачем відзиву на апеляційну скаргу не подано. 
Сторони в судове засідання не з`явилися, про час, дату та місце слухання справи повідомлялися належним чином.
Відповідно до ч.2 ст.313 КАС України неявка сторін належним чином повідомлені про час, дату та місце розгляду справи, не перешкоджає слухання справи.
Справу розглянуто у відкритому судовому засіданні в м. Києві, без фіксації судового процесу, в порядку ч. 4 ст. 229 КАС України.
Разом з тим, від обох сторін надійшли заяви про відкладення розгляду справи клопотання через запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19.
Перевіривши доводи заяв, колегія суддів не вбачає підстав для відкладення розгляду справи, оскільки відповідно до статті 310 КАС України, апеляційний розгляд здійснюється апеляційним судом за правилами спрощеного позовного провадження і участь в судовому засіданні суду апеляційної інстанції не є обов`язковою, а тому сторони помилково вважають, що за їх відсутності засідання не може відбутися або не буде прийнята судом до уваги їх правова позиція, викладені в позові, апеляційній скарзі та/або у письмових поясненнях.
Крім того, колегія суддів зауважує, що відповідно до ч. 5 ст. 286 КАС України суд апеляційної інстанції розглядає справу з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності у десятиденний строк після закінчення строку апеляційного оскарження з повідомленням учасників справи.
Колегія суддів, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що 02.12.2019 року Управлінням ДАБК Черкаської міської ради видано направлення для проведення планового (позапланового) заходу № 170 щодо здійснення позапланової перевірки на об`єкті будівництва за адресою АДРЕСА_1 (власник ОСОБА_1 ) в м. Черкаси щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу № 151 від 02 грудня 2019 року та звернення гр. ОСОБА_2 від 11.11.2019 р. за № 11670-2. В направленні термін перевірки вказаний з 02.12.2019 по 13.12.2019 року.
Підставою для перевірки законності проведення будівельних робіт за вказаною адресою було звернення ОСОБА_2 від 11.11.2019 р., копія якої наявна в матеріалах справи.
Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 189184587 від 18.11.2019 власником по Ѕ частини квартири АДРЕСА_1 є ОСОБА_1 та ОСОБА_3 .
05.12.2019 року Управлінням зареєстровано повідомлення № ЧК061193390037 про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), замовниками якого є ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , об`єкт - «Реконструкція квартири № 18 під офісні приміщення з влаштуванням окремого входу без зміни зовнішніх геометричних розмірів по АДРЕСА_4 ».
17.12.2019 року Управлінням ДАБК Черкаської міської ради складено акт про те, що ОСОБА_1 , ОСОБА_3 не допустили посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва «Реконструкція квартири № 18 під офісні приміщення з влаштуванням окремого входу без зміни зовнішніх геометричних розмірів по АДРЕСА_4 .
Разом з тим, 17.12.2019 року Управлінням ДАБК Черкаської міської ради складено протокол про адміністративне правопорушення № 51, в якому зазначено, що позивач в період з 02.12.2019 р. по 17.12.2019 р. не допустив осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкті будівництва «Реконструкція квартири № 18 під офісні приміщення з влаштуванням окремого входу без зміни зовнішніх геометричних розмірів по АДРЕСА_4 », чим порушив п. 1 ч. 4 ст. 41 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 1 п. 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 р. № 553. Відповідальність за встановлені правопорушення передбачена ч. 2 ст. 188- 42 КУпАП.
Також, 17.12.2019 року Управлінням ДАБК Черкаської міської ради було складено припис № 51 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. В приписі також вказано про вчинене порушення, та зазначено, що з метою усунення виявлених порушень вимагають допустити посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва за адресою АДРЕСА_1 , та надати необхідну документацію до 02.01.2020 року.
В подальшому 26.12.2019 року Управлінням ДАБК Черкаської міської ради було винесено постанову № 57 про адміністративне правопорушення, якою визнано ОСОБА_1 винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП та накладено штраф в сумі 5 950 грн.
Вважаючи вказану постанову протиправною, позивач звернувся до суду з відповідним адміністративним позовом. 
Вищезазначені обставини підтверджені належними, достатніми та допустимими доказами, і не є спірними.
Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Стаття 19 Конституції України передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. 
          З огляду на частину 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.
          Частиною 3 ст. 41 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи, одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
          Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі Порядок № 553).
          З наведеного вбачається, що повноваження органів державного архітектурно-будівельного контролю реалізуються, зокрема, через проведення відповідних заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.
          Відповідно до п.5 Порядку № 553 здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого  постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
          Підпунктом 1 п. 11 Порядку 553 встановлено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.
          Приписами п. 12 названого Порядку, встановлено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані:
у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством;
дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами;
ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету, у строки, передбачені законодавством;
за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету;
надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку, зокрема електронного кабінету, або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку;
розміщувати на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформацію про проведення позапланової перевірки в день її початку.
          У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.
          При цьому, за приписами п. 14 Порядку № 553, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
          Частиною 2 ст. 188-42 КУпАП визначено, що недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва під час здійснення ними державного архітектурно-будівельного контролю - тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
          З матеріалів справи убачається, що 02.12.2019 року Управлінням ДАБК Черкаської міської ради видано направлення для проведення планового (позапланового) заходу № 170 щодо здійснення позапланової перевірки на об`єкті будівництва за адресою АДРЕСА_1 (власник ОСОБА_1 ) в м. Черкаси щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу № 151 від 02 грудня 2019 року та звернення гр. ОСОБА_2 від 11.11.2019 р. за № 11670-2. В направленні термін перевірки вказаний з 02.12.2019 року по 13.12.2019 року.
          В службовій записці начальника відділу контролю управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради Очеретнього С.І. зазначено, що в період з 02.12.2019 р. по 13.12.2019 р. здійснювалась позапланова перевірка на предмет додержання вимог містобудування законодавства під час виконання будівельних робіт на об`єкті за адресою: АДРЕСА_1 . Позапланова перевірка не була здійснена в повному обсязі, тому просив продовжити дану позапланову перевірку терміном на 2 робочих дні.
          Наказом відповідача від 13.12.2019 № 162 перевірку було продовжено з 13.12.2019 по 17.12.2019 року.
          В той час начальником відділу контролю управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради Очеретним С.І. було складено акт № 170 від 17.12.2019 про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій, в якому зазначено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_3 не допустили посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва «Реконструкція квартири № 18 під офісні приміщення з влаштуванням окремого входу без змін зовнішніх геометричних розмірів по АДРЕСА_4 для проведення позапланової перевірки.
          Як наслідок, на підставі даного акту, відповідачем прийнято оскаржувана постанову. 
          Однак, абз. 8 п. 12 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю № 553, встановлено, що у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.
          При цьому, цим же Порядком встановлено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані, зокрема, надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку, зокрема електронного кабінету, або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку (абз. 6 п. 12 Порядку № 553).
          Системний аналіз вищенаведеної норми дає підстави апеляційному суду дійти висновку, що штрафна санкція, передбачена ч. 2  ст.188-42 КУпАП, може бути застосована до суб`єкта містобудування, якщо йому було надіслано повідомлення про проведення саме планової перевірки, проте останній не допустив органи державного архітектурно-будівельного контролю до проведення відповідної перевірки.
          В межах спірних правовідносин  має місце позапланова перевірка ОСОБА_1 .
          Разом з тим, матеріалами справи не встановлено, що про проведення позапланової перевірки позивача було попереджено письмово.
          Доводи апеляційної скарги, що про перевірку та період проведення перевірки, а також вказані матеріали перевірки направлялися позивачу через смс повідомлення телефону та Viber, колегія суддів приймає критично, оскільки, враховуючи вид об`єкту перевірки, такий вид інформування не може свідчити про дійсне інформування позивача про наміри відповідача щодо перевірки.
          Отже, відповідачем не дотримано вимоги положень щодо процедури проведення позапланової перевірки відповідно до вимог положень Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.
          Водночас, 17.12.2019 року Управлінням ДАБК Черкаської міської ради складено протокол про адміністративне правопорушення № 51, яким призначено розгляд справи на 26.12.2020 о 12.00 год.
          Згідно з ч. 1 ст. 256 КУпАП - у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.
          Нормами ст. 251 КУпАП визначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.
          Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи - ст. 280 КУпАП.
          Проте, відповідачем не доведено належними та допустимими доказами повідомлення позивача про проведення перевірки належним чином, як і не доведено здійснення виїзду на перевірку, показаннями свідків, фотофіксацією тощо. 
          Відповідно до Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 р. № 244 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 02.10.2013 р. № 735) (далі - Порядок № 244), цей Порядок визначає процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - штрафи), що передбачені Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" (далі - Закон).
          Відповідно до п. 3 Порядку № 244, штрафи накладаються на суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (далі - суб`єкти містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
          У разі коли суб`єкт містобудування перешкоджає притягненню його до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності правоохоронні органи разом з органами державного архітектурно-будівельного контролю вживають всіх необхідних заходів для притягнення такого суб`єкта до відповідальності.
          У разі відмови суб`єкта містобудування в отриманні документів (протокол, постанова та документи, які підтверджують факт правопорушення), які є підставою для притягнення його до відповідальності, документи надсилаються суб`єкту містобудування рекомендованим листом з повідомленням або через електронний кабінет.
          Належним підтвердженням факту надіслання документів рекомендованим листом з повідомленням є розрахунковий документ відділення поштового зв`язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції.
          У разі ненадання суб`єктом містобудування, який притягається до відповідальності, інформації щодо його адреси документи, які є підставою для притягнення його до відповідальності, надсилаються суб`єкту містобудування за адресою місцезнаходження (місця проживання, місця реєстрації), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, або через електронний кабінет.
          Надіслання рекомендованим листом з повідомленням документів, які є підставою для притягнення до відповідальності, за адресою місцезнаходження (місця проживання) суб`єкта містобудування, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, вважається належним врученням зазначених документів незалежно від факту їх отримання суб`єктом містобудування.
          Враховуючи те, що згідно приписів п. 3 Порядку № 244 належним підтвердженням факту надіслання документів рекомендованим листом з повідомленням є саме розрахунковий документ відділення поштового зв`язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції, але відповідачем такого документу до суду надано не було, колегія суддів дійшла до висновку, що в межах цих правовідносин відсутні належні докази  про повідомлення позивача про проведення перевірки.
          Колегія суддів зазначає, що в залежності від їх характеру, процедурні порушення можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.
          Не применшуючи значення необхідності дотримання встановленої законодавством процедури ухвалення того чи іншого рішення, суд вважає, що порушення такої процедури може бути підставою до скасування рішення суб`єкта владних повноважень лише за тієї умови, що воно вплинуло або могло вплинути на правильність рішення.
          В межах спірних правовідносин суд вважає, що відповідачем допущені процедурні порушення, які впливають на правомірність прийнятої ним постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, оскільки адміністративне стягнення у вигляді штрафу на позивача накладено за недопуск посадових осіб органу ДАБІ до проведення перевірки, про проведення якої позивач не був належним чином повідомлений, про що вказувалося вище.
          Вирішуючи спірні правовідносини колегія суддів також звертає увагу на те, що Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 08.11.2019 р. по справі № 400/2866/18 щодо скасування припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, та постанови за недопуск посадових осіб ДАБІ на об`єкт будівництва, прийшов до наступних висновків: суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється перевірка, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис, надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки; оскільки, суб`єкт містобудування або ж його представник не знали про намір проведення перевірки, не отримували повідомлення про проведення такої та були відсутні на об`єкті перевірки під час її проведення, то не могли вчиняти дій щодо недопуску посадових осіб ДАБІ на об`єкт будівництва (відтак обґрунтованими є висновки про визнання протиправним та скасування припису та постанови щодо недопуску посадових осіб держархбудконтролю до здійнесення заходів контролю (позапланової перевірки)).
          Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин, враховує вказані висновки Верховного Суду щодо застосування норм права.
          Згідно з ч. 6 ст. 13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.
          Враховуючи наведені вище обставини, відсутності доказів належного повідомлення позивача про проведення перевірки та відсутність суб`єкта перевірки на об`єкті будівництва (що в подальшому виключає можливість притягнення його до відповідальності за недопуск до проведення перевірки), колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що постанова № 57 від 26 грудня 2019 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 188-42 КУпАП та накладення штрафу в сумі 5 950 грн є протиправною, а тому підлягає скасуванню.
          Доводи апелянта, які ґрунтуються на тому, що позивач був належним чином повідомлений про проведення перевірки спростовуються наведеними вище судом апеляційної інстанції обставинами.
          Згідно з ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
          Відповідно до ч. 1 ст. 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.
          Згідно ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
          Положеннями ч. 2 ст. 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
          Аналізуючи всі доводи апелянта, судова колегія також враховує висновки ЄСПЛ, викладені в рішенні по справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява № 30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, в якому Суд зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожний довід.
          Згідно зі ст. 6 КАС України та ст. 17 Закон України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.
          З урахуванням викладеного апеляційний суд дійшов висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення.
          Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.          .          
          Таким чином, апеляційна скарга Управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради підлягає залишенню без задоволення, а рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 12 листопада 2020 р. - без змін.
          З огляду на результат розгляду цієї справи, судові витрати, які були понесені позивачем, відповідно до ст.  139 КАС України, відшкодуванню не підлягають.
          Керуючись статтями 286, 308, 309, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційний суд

                                                                 П О С Т А Н О В И В :

          Апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради на рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 12 листопада 2020 р. - залишити без задоволення.
          Рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 12 листопада 2020 р. у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення  - залишити без змін.
          Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

          Колегія суддів:                                                                                  О.В. Карпушова
                                                                                                      
                                                                                                    Л.В. Губська

                                                                                                    А.Г. Степанюк