УХВАЛА

05 березня 2021 року 
Київ
справа №340/355/20
адміністративне провадження №К/9901/5224/21
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Жука А.В.,
суддів: Мацедонської В.Е.,  Мельник-Томенко Ж.М., 
перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 
на рішення   Кіровоградського окружного адміністративного від 05 серпня 2020 року
та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 19 січня 2021 року
у справі №340/355/20
за позовом ОСОБА_1 
до Міністерства юстиції України, Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, Головного територіального управління юстиції в Кіровоградській області 
про стягнення надбавки за інтенсивність праці, -
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до Міністерства юстиції України, Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, Головного територіального управління юстиції в Кіровоградській області, в якому просив:
- визнати протиправними дії Міністерства юстиції України щодо зменшення розміру його надбавки за інтенсивність праці за листопад-грудень 2019 року;
- стягнути з Міністерства юстиції України на його користь 9228,57 грн., що еквівалентно сумі недоплаченої надбавки за інтенсивність праці за листопад 2019 року, а також 7382, 86 грн., що еквівалентно сумі недоплаченої надбавки за інтенсивність праці за грудень 2019 року.
Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного від 05 серпня 2020 року, залишеним без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 19 січня 2021 року, в позові відмовлено.
18 лютого 2021 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на рішення   Кіровоградського окружного адміністративного від 05 серпня 2020 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 19 січня 2021 року у справі №340/355/20.
Під час перевірки зазначених матеріалів встановлено, що подана касаційна скарга не відповідає вимогам статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), а тому підлягає залишенню без руху, з огляду на наступне. 
08 лютого 2020 року набрав чинності Закон України від 15 січня 2020 року №460-IХ "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ", яким внесено зміни до розділу 3 Глави 2 "Касаційне провадження", зокрема, щодо визначення підстав касаційного оскарження судових рішень та порядку їхнього розгляду.
Так, відповідно до частини першої статті 328 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.
За правилами частини четвертої статті 328 КАС України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках:
1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;
2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;
3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;
4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами другою і третьою статті 353 цього Кодексу.
Вимоги до форми та змісту касаційної скарги встановлено статтею 330 КАС України, відповідно до пункту 4 частини другої якої, у касаційній скарзі зазначаються підстава (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених)   статтею 328   цього Кодексу підстави (підстав). У разі подання касаційної скарги на підставі   пункту 1 частини четвертої статті 328 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні. У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2 частини четвертої статті 328 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.
Колегія суддів встановила, що касаційна скарга не відповідає вимогам, встановленим пунктом 4 частини 2 статті 330 КАС України, оскільки заявник у касаційній скарзі не конкретизував підстави касаційного оскарження судових рішень, на яку посилається у тексті своєї скарги, а саме: пункт 1частини 4 статті 328 КАС України - суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку.
Слід зауважити, що для усунення недоліків касаційної скарги заявник має чітко зазначити, які саме висновки Верховного Суду не були застосовані судами при винесенні оскаржуваних рішень та мають бути враховані Верховним Судом.
Відповідно до частини другої   статті 332 КАС України, до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених   статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення   статті 169 цього Кодексу.
Згідно положень частини першої та другої   статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями   160,   161   цього   Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
На підставі вищенаведеного та керуючись статями   169,   328, 330,   332 КАС України,-
УХВАЛИВ:
1. Касаційну скаргу ОСОБА_1    на рішення   Кіровоградського окружного адміністративного від 05 серпня 2020 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 19 січня 2021 року у справі №340/355/20 - залишити без руху.
2.Надати скаржнику десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали, для усунення недоліків касаційної скарги, які зазначені в мотивувальній частині ухвали, в перебіг якого не враховується строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19). 
3.       Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк касаційна скарга разом із доданими до неї матеріалами буде повернута скаржнику.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не може бути оскаржена. 

...........................

...........................

...........................

А.В. Жук
В.Е. Мацедонська 
Ж.М. Мельник-Томенко,
Судді Верховного Суду