ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 січня 2021 р.	Справа № 440/549/20	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: П`янової Я.В.,
Суддів: Спаскіна О.А. ,  Присяжнюк О.В. ,
за участю секретаря судового засідання Медяник А.О.

          розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління Державної податкової служби у Полтавській області на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 04.05.2020 року, головуючий суддя І інстанції: С.О. Удовіченко, м. Полтава, повний текст складено 04.05.20 року по справі № 440/549/20
          за позовом        Приватного підприємства "Великобагачанський комбікормовий завод"  
          до        Головного управління Державної податкової служби у Полтавській області            
          про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,
ВСТАНОВИВ:
Приватне підприємство "Великобагачанський комбікормовий завод" (далі за текстом також - позивач, ПП "Великобагачанський комбікормовий завод") звернулося до Полтавського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Державної податкової служби у Полтавській області (далі та текстом також – відповідач, ГУ ДПС у Полтавській  області), в якому просило визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 0033245504 від 28 листопада 2019 року про застосування штрафу в розмірі 248 376,48 грн. 
Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 04 травня 2020 року адміністративний позов задоволено частково.
Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення № 0033245504 від 28 листопада 2019 року в частині застосування штрафних санкцій в розмірі 64 448 грн.
У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено. 
Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Полтавській області на користь Приватного підприємства "Великобагачанський комбікормовий завод" судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 966,72 грн. 
Не погодившись із прийнятим рішенням суду першої інстанції в частині задоволення позовних вимог, ГУ ДПС у Полтавській  області оскаржило його в апеляційному порядку, оскільки вважає, що рішення ухвалене з порушенням норм матеріального права, з викладенням висновків, які не відповідають обставинам справи.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги відповідач наводить обставини справи шляхом відтворення частини акта перевірки та норми права, покладені в основу прийняття спірного податкового повідомлення-рішення, доводить, що з огляду на приписи п. 201.10 ст. 201, п. 201.10 ст. 201 Податкового Кодексу України, застосування оскаржуваним податковим повідомленням-рішенням штрафних санкцій є правомірним. 
За результатами апеляційного розгляду ГУ ДПС у Полтавській області просить скасувати оскаржуване рішення суду першої інстанції в частині задоволення позовних вимог та ухвалити у цій частині нове судове рішення, яким в позові відмовити повністю.
Позивач своїм правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався.
Апеляційна скарга розглядається у судовому засіданні відповідно до приписів статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі також – КАС України).
Колегія суддів, дослідивши наявні у справі докази, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів і вимог апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що Приватне підприємство "Великобагачанський комбікормовий завод" зареєстровано як юридична особа 02 грудня 2004 року, номер запису 1 559 102 0000 000015 (а.с. 14-17).
05 листопада 2019 року Головним управлінням ДПС у Полтавській області проведено камеральну перевірку ПП "Великобагачанський комбікормовий завод" з питань порушення термінів реєстрації в ЄРПН податкових накладних / розрахунків коригування з податку на додану вартість.
За результатами перевірки контролюючим органом складено Акт № 26468/16-31-55-04-09/32738656 (а.с. 5, 6), за висновками якого встановлено порушення ПП "Великобагачанський комбікормовий завод" терміну реєстрації податкових накладних: № 10 від 10 вересня 2019 року, № 11 від 11 вересня 2019 року, № 16 від 13 вересня 2019 року, № 8 від 09 вересня 2019 року, № 7 від 09 вересня 2019 року, № 9 від 10 вересня 2019 року, № 19 від 15 вересня 2019 року, № 5 від 08 вересня 2019 року, № 3 від 08 вересня 2019 року, № 6 від 09 вересня 2019 року, № 20 від 15 вересня 2019 року, № 13 від 12 вересня 2019 року, № 18 від 14 вересня 2019 року, № 12 від 11 вересня 2019 року, № 1 від 06 вересня 2019 року, № 26 від 18 вересня 2019 року, № 15 від 13 вересня 2019 року, № 24 від 17 вересня 2019 року, № 14 від 12 вересня 2019 року, № 17 від 13 вересня 2019 року, № 23 від 17 вересня 2019 року, № 21 від 16 вересня 2019 року в Єдиному реєстрі податкових накладних, чим порушено пункт 201.10 статті 201 Податкового кодексу України.
На підставі висновків Акта № 26468/16-31-55-04-09/32738656 контролюючим органом 28 листопада 2019 року складено податкове повідомлення-рішення № 0033245504, яким до ПП "Великобагачанський комбікормовий завод" застосовано штрафні санкції в розмірі 248 376,48 грн (а.с. 7).
Не погоджуючись з таким податковим повідомленням-рішенням в частині застосування штрафних санкцій за затримку в реєстрації податкових накладних в ЄРПН на загальну суму 1 909 092,82 грн, ПП "Великобагачанський комбікормовий завод" звернулося до суду з позовом про визнання його протиправним та скасування.
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив із того, що відповідач не довів правомірності оскарженого позивачем податкового повідомлення–рішення № 0033245504 від 28.11.2019 в частині штрафу на суму 64 448,00 грн, що є підставою для часткового задоволення позову.
Надаючи оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, колегія суддів зазначає таке.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.
За приписами пункту 1.1 статті 1 Податкового кодексу України Податковий кодекс України регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.
Відповідно до підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.
Главою 8 Податкового кодексу України визначені види перевірок контролюючих органів та порядок їх проведення. Відповідно до пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Згідно з підпунктом 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.
Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.
Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
За приписами пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.
Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
З метою отримання податкової накладної/розрахунку коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, покупець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та податкову накладну/розрахунок коригування в електронному вигляді. Такі податкова накладна/розрахунок коригування вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими покупцем.
Покупцю товарів/послуг податкова накладна/розрахунок коригування можуть бути надані продавцем таких товарів/послуг в електронній формі з дотриманням вимог Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» та Закону України «Про електронні довірчі послуги».
З метою отримання продавцем зареєстрованого в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування, що підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних покупцем, такий продавець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунок коригування в електронному вигляді. Такий розрахунок коригування вважається зареєстрованим в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими продавцем.
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.
Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.
Згідно з пунктом 1201.1 статті 1201 Податкового кодексу України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів; 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.
Згідно із пунктом 2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року № 1246 (далі - Порядок № 1246), податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України (далі - Кодекс) в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації; операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації.
Операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем, відповідно до пункту 3 Порядку № 1246.
Положеннями пункту 12 Порядку № 1246 визначено, що після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України Про електронний цифровий підпис, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами.
Згідно із пунктом 13 Порядку № 1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).
Відповідно до пункту 14 Порядку № 1246 квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.
Положеннями пункту 15 Порядку № 1246 визначено, що у квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.
Аналіз наведених норм Податкового кодексу і Порядку № 1246 дає підстави стверджувати, що особа повинна подати податкові накладні до ДФС України протягом операційного дня, який триває з 8 до 20 год. Водночас, на ДФС України покладено обов`язок надіслати квитанцію про прийняття/неприйняття податкової накладної або її зупинення. У випадку, якщо така квитанція платнику податків не надіслана, накладні вважаються зареєстрованими в реєстрі в силу приписів Податкового кодексу України.
Такі висновки сформовано Верховним Судом у постанові від 28 березня 2019 року у справі № 809/1420/17, зазначеній судом першої інстанції в оскаржуваному рішенні.
Отже, спірним у межах цієї справи є питання наявності/відсутності підстав для застосування юридичної відповідальності у вигляді штрафу, передбаченого пунктом 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних.
Як убачається з матеріалів справи ПП "Великобагачанський комбікормовий завод":
- 06 вересня 2019 року складено податкову  накладну № 1, яку направлено до Державної податкової служби 30 вересня 2019 року о 19:57 (а.с. 8 зворотній бік),
- 08 вересня 2019 року складено податкову накладну № 3, яку направлено до Державної податкової служби 30 вересня 2019 року о 19:53 (а.с. 9 зворотній бік),
- 08 вересня 2019 року складено податкову накладну № 5, яку направлено до Державної податкової служби 30 вересня 2019 року о 19:53 (10 зворотній бік),
- 09 вересня 2019 року складено податкову накладну № 6, яку направлено до Державної податкової служби 30 вересня 2019 року о 19:54 (а.с. 11 зворотній бік),
- 14 вересня 2019 року складено податкову накладну № 18, яку направлено до Державної податкової служби 30 вересня 2019 року о 19:56 (а.с. 12 зворотній бік),
- 11 вересня 2019 року складено податкову накладну № 12, яку направлено до Державної податкової служби 30 вересня 2019 року о 19:57 (а.с. 13 зворотній бік).
Згідно з квитанціями про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних:
- податкова накладна від 08 вересня 2019 року № 5 доставлена до ДПС України, "Документ прийнято", 01 жовтня 2019 року о 08:00:00 в ЄРПН зареєстровано за № 9225813719 (а.с. 45),
- податкова накладна від 08 вересня 2019 року № 3 доставлена до ДПС України, "Документ прийнято", 01 жовтня 2019 року о 08:00:00 в ЄРПН зареєстровано за № 9225812836 (а.с. 46),
- податкова накладна від 09 вересня 2019 року № 6 доставлена до ДПС України, "Документ прийнято", 01 жовтня 2019 року о 08:00:00 в ЄРПН зареєстровано за № 9225811372 (а.с. 47),
- податкова накладна від 14 вересня 2019 року № 18 доставлена до ДПС України, "Документ прийнято", 01 жовтня 2019 року о 08:00:00 в ЄРПН зареєстровано за № 9225817330 (а.с. 48),
- податкова накладна від 11 вересня 2019 року № 12 доставлена до ДПС України, "Документ прийнято", 01 жовтня 2019 року о 08:00:00 в ЄРПН зареєстровано за № 9225799837 (а.с. 49),
- податкова накладна від 06 вересня 2019 року № 1 доставлена до ДПС України, "Документ прийнято", 01 жовтня 2019 року о 08:00:00 в ЄРПН зареєстровано за № 9225780932 (а.с. 50).
Колегія суддів погоджується із судом першої інстанції, що такі податкові накладні надіслані до реєстрації позивачем у строки, встановлені Податковим кодексом України, протягом операційного дня до 20 години, і несвоєчасна їх реєстрація в ЄРПН спричинена не з вини платника податків, а отже, застосування контролюючим органом штрафних санкцій до позивача за порушення строку реєстрації вказаних вище податкових накладних є протиправним. 
Враховуючи викладене, висновок суду першої інстанції про те, що позивачем протиправно застосовано до ПП "Великобагачанський комбікормовий завод" штрафні санкції в розмірі 64 448 грн, є правомірним.
Отже, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що відповідач, відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, не довів правомірності оскарженого позивачем податкового повідомлення-рішення № 00332445504 від 28 листопада 2019 року в частині штрафних санкцій на суму 64 448 грн, що є підставою для часткового задоволення позову.
Доводи апеляційної скарги є безпідставними, спростовуються наведеним вище та не впливають на правомірність висновків суду першої інстанції в частині задоволення позовних вимог,  зміст апеляційної скарги, яка частково дублює відзив на позовну заяву, поданий до суду першої інстанції, містить виключно суб`єктивне бачення відповідачем обставин справи, які розглянуто судом першої інстанції та надано належну правову оцінку, а також не зазначено в чому полягає неправильність застосування судом норм матеріального права, відтак, підстави для скасування оскаржуваного рішення суду першої інстанції в частині задоволення позовних вимог відсутні.
Керуючись положеннями частини першої статті 308 КАС України, колегія суддів здійснювала перегляд оскаржуваного судового рішення в межах апеляційної скарги відповідача.
В частині відмови у задоволенні позовних вимог рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку не оскаржується.
Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Згідно зі статтею 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення із додержанням норм матеріального і процесуального права.
Оскільки доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому оскаржуване рішення слід залишити без змін.
Зважаючи на результати апеляційного розгляду оскарженого судового рішення та положення статті 139 КАС України, у справі відсутні підстави для зміни розподілу судових витрат.
Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Полтавській області  залишити без задоволення.
Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 04.05.2020 року по справі № 440/549/20  залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя 		Я.В. П`янова	
Судді	   	О.А. Спаскін    О.В. Присяжнюк   	
Повний текст постанови складено  18.01.2021 року