ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 січня 2021 року 
м. Київ

справа № 640/5571/20
адміністративне провадження № К/9901/34544/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача Єресько Л.О.,
суддів: Загороднюка А.Г.,  Соколова В.М., 
розглянув у порядку письмового провадження у касаційній інстанції адміністративну справу № 640/5571/20
за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до товариства з обмеженою відповідальністю «Київська загальноосвітня приватна школа І-ІІІ ступенів «Британська міжнародна школа-Київ» про застосування заходів реагування
за касаційною скаргою товариства з обмеженою відповідальністю «Київська загальноосвітня приватна школа І-ІІІ ступенів «Британська міжнародна школа-Київ», в інтересах якого діє адвокат Григоренко Олег Сергійович
на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 08 грудня 2020 року, ухвалену колегією суддів у складі: головуючого судді Бабенка К.А., суддів Степанюка А.Г., Чаку Є.В.

УСТАНОВИВ:
Короткий зміст позовних вимог та їх обгрунтування
1. У березні 2020 року Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (далі - позивач, ГУ ДСНС у м. Києві) звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до товариства з обмеженою відповідальністю "Київська загальноосвітня приватна школа І-ІІІ ступенів "Британська Міжнародна школа - Київ" (далі - відповідач, ТОВ "Британська Міжнародна школа - Київ"), у якому просило застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень ТОВ "Британська Міжнародна школа - Київ", яке розташоване за адресою: вул. Толбухіна, 45 у Шевченківському районі міста Києва до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки.
1.1. Також позивач просив суд визначити спосіб виконання судового рішення, шляхом відключення джерел електроживлення, накладення печаток на розподільчі електрощити у приміщеннях за вказаною адресою. Обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення шляхом опечатування та відімкнення від джерел електроживлення покласти на позивача. Контроль за виконанням судового рішення щодо усунення відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки та погодження термінів усунення порушень за письмовим зверненням суб`єкта господарювання, в тому числі право відтермінування зупинення експлуатації приміщень, покласти на позивача.
2. Позов мотивовано тим, що за результатами перевірки виявлено ряд порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, що свідчить про наявність підстав для застосування заходів у сфері державного нагляду у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень ТОВ «Британська Міжнародна школа-Київ».
Установлені судами фактичні обставини справи
3. На підставі доручення Прем`єр-міністра України від 11 грудня 2019 року №44205/1/-19 та протокольного рішення засідання Кабінету Міністрів України від 06 грудня 2019 року, ГУ ДСНС у м. Києві видано наказ від 13 грудня 2019 року № 1071 «Про проведення позапланових перевірок», де в додатку до даного наказу, серед об`єктів, які підлягають перевірці, зазначено ТОВ «Британська міжнародна школа-Київ», місце проведення господарської діяльності: вул.Толбухіна. 45 у м.Києві.
4. На підставі наказу ГУ ДСНС у м. Києві від 13 грудня 2019 року № 1071та посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) від 13 грудня 2019 року № 7927 посадовими особами позивача проведено позапланову перевірку щодо додержання суб`єктом господарювання - відповідачем, вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, за результатами якої складено акт № 959 від 24 грудня 2019 року, яким зафіксовано ряд порушень вимог законодавства, а саме:
4.1. не надано посвідчення щодо проходження навчання та перевірки знань з питань пожежної безпеки особою відповідальною за пожежну безпеку в приміщеннях, що є порушенням розділу II пункту 16. Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30 грудня 2014 року № 1417 (далі - ППБУ);
4.2. для кожного приміщення на видимих місцях не вивішені затверджені керівником об`єкта інструкції про заходи пожежної безпеки, що є порушенням розділу ІІ пункту 4 ППБУ;
4.3. не надано декларацію відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки, що є порушенням статті 57 Кодексу цивільного захисту України;
4.4. в коридорах 1-го, 2-го поверхів влаштовані вбудовані шафи, що є порушенням розділу III пункту 2.37 ППБУ, п. 7.3.4 ДБН В.1.1-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва»;
4.5. не всі евакуаційні виходи обладнані світловими покажчиками «ВИХІД» білого кольору на зеленому фоні, підключеними до джерела живлення аварійного (евакуаційного) освітлення, що є порушенням розділу III пункту 2.32. ППБУ;
4.6. стіни на шляхах евакуації оздоблені горючими матеріалами (пластикова вагонка) (тамбур перед 2м евакуаційним виходом з 1-го поверху), що є порушенням розділу III пункту 2.17 ППБУ, п. 7.3.3 ДБН В.1.1-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги»;
4.7. не надані результати іспитів зразків ковроліну, прокладеного на шляхах евакуації, щодо токсичності продуктів горіння та помірної димоутворювальної здатності (за ГОСТ 12.1.044-89) та відповідності групам поширення полум`я РП1, РП2 (за ДСТУ Б В.2.7-70-98 «Будівельні матеріали. Метод випробування на розповсюдження полум`я»), що є порушенням розділу III пункту 2.28 ППБУ, п. 7.3.3 ДБН В.1.1-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги», п.п. 10.3.8, 10.3.9 ДБН В.2.2-9:2018 «Громадські будинки та споруди. Основні положення»;
4.8. допускається виконання настилу сцени актового залу з горючого матеріалу з невизначеними показниками пожежної безпеки та з невизначеним індексом поширення полум`я згідно ГОСТ 12.1.044, що є порушенням розділу III пункту 2.5. ППБУ, пункту 10.3.12. ДБН В.2.2-9:2018 «Громадські будинки та споруди. Основні положення»;
4.9. на шляху евакуації з приміщень 1-го, 2-го поверхів до евакуаційних виходів по металевих зовнішніх пожежних сходах типу СЗ влаштовані приміщення (вбиральнь), що є порушенням розділу III п.п. 2.23, 2.37 ППБУ, п. 7.3.1 ДБН В.1.1-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги»;
4.10. не проведено розрахунки по визначенню розрахункового часу евакуації людей у разі пожежі відповідно до ГОСТ 12.1.004-91 «Пожарная безопасность. Общие требования», що є порушенням розділу III пункту 2.33 ППБУ;
4.11. на підлозі по шляху евакуації влаштовані перепади висот (пороги, які влаштовані в евакуаційних виходах з приміщень 1-го, 2-го поверхів до евакуаційних виходів по металевих зовнішніх пожежних сходах типу СЗ і мають висоту більше 0,05 м), що є порушенням розділу III пункту 2.37 ППБУ, п. 7.3.8 ДБН В.1.1-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва»;
4.12. допускається знімання дверей сходових кліток типу СК1 на 1-му та 2-му поверхах, що є порушенням розділу III пункту 2.37. ППБУ, пункту 10.2.1. ДБН В.2.2-9:2018 «Громадські будинки та споруди. Основні положення»;
4.13. евакуаційні шляхи з приміщень 1-го, 2-го поверхів до евакуаційних виходів включають ділянки які ведуть транзитом через сходові клітки, коли площадка сходової клітки є частиною коридору, що є порушенням розділу III п. 2.23. ППБУ, п. 7.3.1. ДБН В.1.1-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги»;
4.14. двері виходів на сходи типу СЗ не виконані глухими або з армованим склом, що є порушенням розділу III пункту 2.37 ППБУ, п. 7.3.28 ДБН В.1.1-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва», пункту 10.2.9.ДБН В.2.2-9:2018 «Громадські будинки та споруди. Основні положення»;
4.15. з приміщень 2-го поверху як 2-й евакуаційний вихід використовуються сходи типу СЗ, що є порушенням розділу III пункту 2.23 ППБУ, пункту 9.10 ДБН В.2.2- 3:2018 «Заклади освіти. Будинки і споруди»;
4.16. з блоку приміщень № 1, 5, 7 не передбачено два евакуаційні виходи, що є порушенням розділу III пункту 2.23, розділу VI пункту 1.4 ППБУ, пункту 7.2.4 ДБН В.1.1-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва»;
4.17. сходові клітки не забезпечені евакуаційним освітленням, що є порушенням розділу III пункту 2.31 ППБУ, пункту 7.1.10 ДБН В.1.1-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва», п.п. 9.7.1., 9.7.5. ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»;
4.18. вікна, що розташовані на відстані до 8 м по вертикалі та до 4 м по горизонталі від сходів типу СЗ не виконані протипожежними з класом вогнестійкості не менше Е30 та не виконані такими, що не відчиняються, що є порушенням розділу III пункту 2.23, розділу II пункту 22 ППБУ;
4.19. двері евакуаційних виходів (з 1-го поверху які ведуть до внутрішнього двору, з блоку приміщень № 33, 29) відчиняються не в напрямку виходу з приміщень, що є порушенням розділу III пункту 2.27. ППБУ;
4.20. двері складського (підсобного) приміщення кухні, електрощитової не виконані протипожежними 2-го типу з класом вогнестійкості ЕІ- 30, що є порушенням розділу III пункту 2.3. ППБУ, пункту 10.3.6. ДБН В.2.2-9:2018 «Громадські будинки та споруди. Основні положення», пункту 6.4., таб. 3. ДБН В.1.1-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва»;
4.21. не всі двері на шляхах евакуації не обладнані замками що легко відчиняється з середини, що є порушенням розділу III пункту 2.37 ППБУ;
4.22. не надано актів проведення заміру опору ізоляції електричних мереж, що є порушенням розділу IV пункту 1.20 ППБУ;
4.23. в приміщенні кухні відгалужувальні та з`єднувальні коробки не закриті кришками з негорючих або важкогорючих матеріалів, що є порушенням розділу IV пункту 1.7 ППБУ;
4.24. не проведено перевірку захисту будинку від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5- 38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд», що є порушенням розділу IV пункту 1.21. ППБУ;
4.25. електричні розетки та вимикачі встановлені на горючій основі без підкладання під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити електроприладу на 1 см з кожного боку (тамбур перед 2-м евакуаційним виходом з 1-го поверху), що є порушенням розділу IV пункту 1.17 ППБУ;
4.26. допускається улаштування та експлуатація тимчасових електромереж, що є порушенням розділу IV пункту 1.8 ППБУ;
4.27. не надано акти проведення прихованих робіт по прокладанню проводів (кабелів), що є порушенням розділу IV пункту 1.12 ППБУ;
4.28. лінії живлення до кожного побутового кондиціонера не обладнано автономними пристроями електричного захисту, що є порушенням розділу IV пункту 2.26 ППБУ;
4.29. приміщення не дообладнані системою автоматичної пожежної сигналізації (кабінети № 59, 61, 62, 38, 33, 10, 9, 1, приміщення біля 7-го кабінету, актовий зал, тамбур перед 2м евакуаційним виходом з 1-го поверху), що є порушенням розділу V п.п. 1.1., 1.2. ППБУ, п.3.2. додаток А, таб. А.1., п. 7.3. ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», пункту 8.46 ДБН В.2.2-3:2018 «Заклади освіти. Будинки і споруди;
4.30. приміщення не обладнані системою оповіщення про пожежу та управління евакуацією людей, що є порушенням розділу VI п. 1.2. ППБУ, додаток Б, таб. Б.1. ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», п. 8.46. ДБН В.2.2-3:2018 «Заклади освіти. Будинки і споруди»;
4.31. у приміщеннях, пов`язаних з перебуванням дітей, килими, паласи, килимові доріжки та інші покриття не прикріплені до підлоги, що є порушенням розділу VI п. 1.2. ППБУ.
5. У зв`язку з існуванням небезпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, позивач звернувся до адміністративного суду з позовом про застосування до відповідача заходів реагування, шляхом повного зупинення експлуатації його будівлі, приміщень та території.
Короткий зміст рішень судів попередніх інстанцій
6. Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 вересня 2020 року у задоволенні адміністративного позову ГУ ДСНС у м. Києві відмовлено повністю.
7. Відмовляючи у задоволенні адміністративного позову, суд першої інстанції виходив з того, що тридцять порушень є усунутими (або взагалі відсутніми), а неподання декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки (пункт 3) є таким, що не створює реальної загрози життю та здоров`ю людей, з урахуванням того, що приміщення відповідача відповідають вимогам та правилам пожежної безпеки, а отже - не є підставою для застосування заходів реагування до відповідача.
7.1. Суд прийняв до уваги висновок експерта за результатами проведення судово пожежно-технічної експертизи від 05.06.2020 № 39/20, підготовлений попередженим про кримінальну відповідальність за надання завідомо неправдивого висновку судовим експертом Круліковським К.Я. для подання його до Окружного адміністративного суду м. Києва, який розглядає справу № 640/5571/20 за позовною заявою ГУ ДСНС України у м. Києві до ТОВ «Британська міжнародна школа-Київ» про застосування заходів реагування, згідно якого предметом судової експертизи було дотримання відповідачем у приміщеннях, що розташовані за адресою м. Київ, вул. Толбухіна, 45 протипожежних норм та правил, які є предметом дослідження у даній справі.
7.2. Суд вважав безпідставними доводи позивача з приводу того, що належним доказом усунення порушень виявлених при проведенні перевірки приміщень відповідача на предмет дотримання правил пожежної та техногенної безпеки, є лише акт позивача складений за результатами позапланової перевірки відповідача. На думку суду такий висновок протирічь усталеній практиці Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, зокрема висновку касаційного суду, зробленого у постанові від 31.10.2019 у справі № 580/32/19 про те, що акт перевірки органу державного нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки, що складений за результатами контрольного заходу, є лише одним із доказів, оцінку якому дає виключно суд поряд з іншими доказами.
8. Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 08 грудня 2020 року, апеляційну скаргу ГУ ДСНС у м. Києві задоволено; рішення суду першої інстанції скасовано; ухвалено нове судове рішення, яким адміністартиваний позов задоволено повністю; застосовано до ТОВ «Британська міжнародна школа - Київ», яке розташоване за адресою: вул. Толбухіна, 45 у Шевченківському районі м. Києва заходи реагування шляхом відключення джерел електроживлення та накладенням печаток на розподільчі електрощити до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки. 
9. Скасовуючи рішення суду першої інстанції та задовольняючи адміністративний позов, суд апеляційної інстанції виходив з того, що відповідачем було недопущено уповноважену посадову особу ДСНС до проведення заходу державного нагляду (контролю), про що складено відповідний акт від 22 вересня 2020 року № 463, а тому відповідачем не надано можливості підтвердити позивачем факт усунення порушень правил пожежної безпеки. Крім того, оскільки доказів, які б свідчили про усунення відповідачем порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, ним не надано, суд апеляційної інстанції дійшов висновку щодо наявності підстав для задоволення адміністративного позову.
Короткий зміст та обґрунтування вимог касаційної скарги та її рух в касаційній інстанції
10. 14 грудня 2020 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга ТОВ «Британська міжнародна школа-Київ», в інтересах якої на підставі ордеру діє адвокат Григоренко О.С., де просить скасувати постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 08 грудня 2020 року та залишити в силі рішення суду першої інстанції.
11. Відповідач вважав за необхідне подати касаційну скаргу на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 08.12.2020 у справі № 640/5571/20 з підстав передбачених пунктом 1 частини четвертої статті 328 КАС України, оскільки на його думку судом апеляційної інстанції неправильно застосовано норми матеріального та процесуального права без урахування висновків Верховного Суду у подібних правовідносинах, а саме:
11.1. застосовано положення статей 64, 67 Кодексу цивільного захисту України та положення статей 74, 77 КАС України без урахування висновку щодо застосування вищезазначених норм права у подібних правовідносинах, викладеного Касаційним адміністративним судом у складі Верховного Суду у постанові від 31.10.2019 у справі № 580/32/19, постанові від 19.11.2019 у справі № 580/31/19 та постанові від 19.09.2019 у справі № 826/19328/16;
11.2. застосовано положення статей 57, 70 Кодексу цивільного захисту України без урахування висновку щодо застосування вищезазначених норм права у подібних правовідносинах, викладеного Касаційним адміністративним судом у складі Верховного Суду від 19.09.2019 у справі № 826/19328/16;
11.3. застосовано положення статті 11 Закону України «Про будівельні норми» без урахування висновку щодо застосування вищезазначеної норми права у подібних правовідносинах, викладеного Касаційним адміністративним судом у складі Верховного Суду від 28.10.2020 у справі № 640/2289/19.
12. 14 грудня 2020 року відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено склад колегії суддів: головуючий суддя (суддя - доповідач) Єресько Л.О., судді Загороднюк А.Г., Соколов В.М.
13. Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 17 грудня 2020 року відкрито касаційне провадження за вказаною касаційною скаргою.
14. Ухвалою Верховного Суду у складі судді Касаційного адміністративного суду Єресько Л.О. від 18 січня 2021 року закінчено підготовчі дії у справі та призначено її до розгляду у порядку письмового провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
Позиція інших учасників справи 
15. 04 січня 2021 року до Верховного Суду надійшов відзив ГУ ДСНС у м. Києві, у яком просив касаційну скаргу ТОВ "Британська Міжнародна школа - Київ" залишити без задоволення, а постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 08.12.2020 у справі 640/5571/20 - без змін.
15.1. Позивач указував, що підставою звернення є Акт перевірки № 959 від 24.12.2019, яким встановлено 31 порушення, факт наявності яких відповідачем не спростовуються, натомість надається їм своя правова оцінка, незважаючи на те, що дискреційними повноваженнями щодо встановлення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки наділено саме ГУ ДСНС у м. Києві.
15.2. Позивач наполягає, що суд апеляційної інстанції вірно врахував постанову Верховного Суду від 21 серпня 2020 року у справі № 640/368/19, так як для встановлення факту належного усунення порушень, зафіксованих в приписі № 521 від 24.12.2019 або зменшення їх кількості, під час виходу на позаплановий захід ГУ ДСНС у м. Києві було відмовлено в допущенні до приміщень ТОВ «Британська міжнародна школа-Київ» про що складено Акт № 463 від 22.09.2020 стосовно неможливості здійснення заходу державного нагляду (контролю).
15.3. В результаті чого, на думку позивача, можливо прийти до висновку, що порушення правил пожежної безпеки в приміщенні відповідача, а саме ТОВ «Британська міжнародна школа - Київ» за адресою: вул. Толбухіна, 45 у м. Києві залишаються в наявності, створюючи пряму реальну загрозу життю та здоров`ю людей.
Нормативне регулювання 
16. Положеннями статті 3 Конституції України встановлено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
17. Згідно з частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
18. Відповідно до абзацу 2 статті 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05 квітня 2007 року № 877-V (далі - Закон № 877-V, у редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
19. Частиною 1 статті 3 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) здійснюється за принципами: пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності; підконтрольності і підзвітності органу державного нагляду (контролю) відповідним органам державної влади; рівності прав і законних інтересів усіх суб`єктів господарювання; гарантування прав та законних інтересів кожного суб`єкта господарювання; об`єктивності та неупередженості здійснення державного нагляду (контролю), неприпустимості проведення перевірок суб`єктів господарювання за анонімними та іншими безпідставними заявами, а також невідворотності відповідальності осіб за подання таких заяв; здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом; відкритості, прозорості, плановості й системності державного нагляду (контролю); неприпустимості дублювання повноважень органів державного нагляду (контролю) та неприпустимості здійснення заходів державного нагляду (контролю) різними органами державного нагляду (контролю) з одного й того самого питання; невтручання органу державного нагляду (контролю) у діяльність суб`єкта господарювання, якщо вона здійснюється в межах закону; відповідальності органу державного нагляду (контролю) та його посадових осіб за шкоду, заподіяну суб`єкту господарювання внаслідок порушення вимог законодавства, порушення прав та законних інтересів суб`єкта господарювання; дотримання умов міжнародних договорів України; незалежності органів державного нагляду (контролю) від політичних партій та будь-яких інших об`єднань громадян; наявності одного органу державного нагляду (контролю) у складі центрального органу виконавчої влади; презумпції правомірності діяльності суб`єкта господарювання у разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків суб`єкта господарювання та/або повноважень органу державного нагляду (контролю); орієнтованості державного нагляду (контролю) на запобігання правопорушенням у сфері господарської діяльності; недопущення встановлення планових показників чи будь-якого іншого планування щодо притягнення суб`єктів господарювання до відповідальності та застосування до них санкцій; здійснення державного нагляду (контролю) на основі принципу оцінки ризиків та доцільності.
20. Частиною 1 статті 4 Закону № 877-V передбачено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.
21. Відповідно до частини 7 статті 7 Закону № 877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
22. У відповідності до пунктів 2, 3 частини 1 статті 50 Кодексу цивільного захисту України від 02.10.2012 № 5403-VI (далі - КЦЗ України або Кодекс) джерелами небезпеки виникнення надзвичайних ситуацій техногенного характеру є будівлі та споруди з порушенням умов експлуатації та суб`єкти господарювання з критичним станом виробничих фондів та порушенням умов експлуатації.
23. Відповідно до частин 1 та 2 статті 64 Кодексу центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.
24. Згідно пункту 12 частини 1 статті 67 Кодексу до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить: звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
25. Частиною 2 статті 68 Кодексу встановлено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
26. Пунктом 1 частини 1 статті 69 Кодексу  посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у межах своїх повноважень видають відповідно приписи, розпорядження чи постанови: з питань пожежної безпеки у разі: а) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; б) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; в) випуску і реалізації вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки.
27. Відповідно до статті 70 Кодексу підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є, зокрема, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами.
Позиція Верховного Суду
Оцінка висновків судів, рішення яких переглядаються, та аргументів учасників справи
28. Відповідно до частини першої статті 341 КАС України суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.
29. Зі змісту ухвали Верховного Суду від 17 грудня 2020 року слідує, що провадження у справі відкрито з підстав, визначених пунктом 1 частини четвертої статті 328 КАС України, а саме якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку.
30. Спір у цій справі виник у зв`язку із застосуванням до ТОВ "Британська Міжнародна школа - Київ" заходів реагування за наслідками позапланової перевірки щодо додержання суб`єктом господарювання - відповідачем, вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, за результатами якої складено акт № 959 від 24 грудня 2019 року.
31. Надаючи оцінку оскаржуваному судовому рішенню у межах доводів касаційної інстанції за правилами статті 341 КАС України, Верховний Суд виходить із такого.
32. Положеннями частини другої статті 70 КЦЗ України визначено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
33. Це означає, що виключно суд приймає рішення про зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг.
34. Ухваленню судового рішення передує розгляд справи відповідно до Кодексу адміністративного судочинства, в ході якого суд, зокрема, оцінює, аналізує докази, вирішує питання про належність, допустимість, достатність того чи іншого доказу, на підставі чого і робить висновки, які в свою чергу стають основою судового рішення, його мотивувальної частини, зокрема.
35. Вирішуючи в судовому рішенні питання зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв тощо, суд, в першу чергу, з`ясовує чи є передбачені для цього законом підстави, а отже оцінює надані позивачем та відповідачем докази, встановлює на підставі них факти, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи.
36. Таким чином, суд оцінює як акт позивача, що складений за результатами контрольного заходу і в якому зафіксовано відсутність або наявність порушень правил та норм пожежної і техногенної безпеки, так й інші докази, надані відповідачем, які, в свою чергу, підтверджують відсутність або усунення виявлених порушень.
37. У контексті спірних правовідносин, що склались між сторонами, необхідно вказати, що саме суд вирішує питання чи усунув відповідач виявлені порушення чи ні, а отже чи є підстави для задоволення позову чи такі відсутні.
38. З огляду на зазначене, судом першої інстанції обґрунтовано враховано позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 31.10.2019 у справі № 580/32/19, відповідно до якої в разі якщо правовідносини між суб`єктом господарювання та органом державного нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки, стали спірними та перейшли в площину судового спору, то акт перевірки органу державного нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки, що складений за результатами контрольного заходу, є лише одним із доказів, оцінку якому дає виключно суд поряд з іншими доказами. В протилежному випадку (якщо би виключно акт органу нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки свідчив про виконання чи невиконання відповідачем вимог правил, інструкцій, ДБН тощо) функція суду була би нівельована, оскільки останній не здійснював би судочинство, а фактично затверджував би акт органу нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки своїм рішенням. У зв`язку з чим, за висновком Верховного Суду, доводи позивача про те, що належним доказом усунення порушення є тільки акт перевірки, який би зафіксував відсутність порушень правил та норм пожежної і техногенної безпеки, є безпідставними.
39. У цій справі суд апеляційної інстанції, скасовуючи рішення суду першої інстанції, виходив виключно з того, що відповідачем було недопущено уповноважену посадову особу ДСНС до проведення заходу державного нагляду (контролю), про що складено відповідний акт від 22 вересня 2020 року № 463, а тому відповідачем не надано можливості підтвердити позивачем факт усунення порушень правил пожежної безпеки.
40. Слід зазначити, що акт Шевченківського районного управління ГУ ДСНС України у м.Києві від 22 вересня 2020 року № 463, на який посилається суд апеляційної інстанції як на підставу для відмови в задоволенні позовних вимог, на час розгляду справи судом першої інстанції не існував.
41. При цьому, судом апеляційної інстанції не надано жодної оцінки висновкам суду першої інстанції, який оцінював надані учасниками справи докази (зокрема, висновок експерта за результатами проведення судово пожежно-технічної експертизи від 05.06.2020 № 39/20, підготовлений судовим експертом Круліковським К.Я.) у розрізі кожного порушення, відображеного у акті перевірки.
42. За таких обставин колегія суддів приходить до висновку, що висновки суду апеляційної інстанції є передчасними та такими, що зроблені без повного з`ясування обставин, що мають значення для вирішення справи, та без оцінки наявних у матеріалах справи доказів в порядку статті 90 КАС України, а відтак таке судове рішення не є таким, що відповідає вимогам законності та обґрунтованості, що встановлені статтею 242 КАС України.
43. За приписами статті 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
44. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.
45. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
46. Критерій обґрунтованості за статтею 242 КАС України означає, що судове рішення має містити пояснення (мотиви), чому суд вважає ту чи іншу обставину доведеною або не доведеною, чому суд врахував одні докази, але не взяв до уваги інших доказів, чому обрав ту чи іншу норму права (закону), а також чому застосував чи не застосував встановлений нею той чи інший правовий наслідок. Кожен доречний і важливий аргумент особи, яка бере участь у справі, повинен бути проаналізований і одержати відповідь суду.
47. Суд касаційної інстанції відповідно до частини другої статті 341 КАС України позбавлений процесуальної можливості встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.
Висновки Верховного Суду за результатами розгляду касаційної скарги
48. Відповідно до частини 2 статті 353 КАС України підставою для скасування судових рішень судів першої та (або) апеляційної інстанцій і направлення справи на новий судовий розгляд є порушення норм процесуального права, яке унеможливило встановлення фактичних обставин, що мають значення для правильного вирішення справи, якщо: 1) суд не дослідив зібрані у справі докази; або 2) суд необґрунтовано відхилив клопотання про витребування, дослідження або огляд доказів, або інше клопотання (заяву) учасника справи щодо встановлення обставин, які мають значення для правильного вирішення справи; 3) суд встановив обставини, що мають істотне значення, на підставі недопустимих доказів.
49. Згідно частини 4 статті 353 КАС України справа направляється до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду або на новий розгляд, якщо порушення допущені тільки цим судом. В усіх інших випадках справа направляється до суду першої інстанції.
50. З огляду на викладене, Верховний Суд дійшов висновку про недотримання судом апеляційної інстанції норм процесуального права щодо повного і всебічного з`ясування обставин в адміністративній справі та, як наслідок, висновку про наявність підстав для скасування оскаржуваного судового рішення з направленням справи на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.
51. Таким чином, з огляду на приписи частини 2 статті 353 КАС України, касаційна скарга підлягає частковому задоволенню, а оскаржуване судове рішення суду апеляційної інстанції - скасуванню із направленням справи на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.
52. Суду апеляційної інстанції під час нового розгляду необхідно ретельно дослідити спірні правовідносини з урахуванням викладених у цій постанові висновків і надати оцінку заявленим позовним вимогам крізь призму частини другої статті 2 КАС України та з урахуванням установленого статтею 6 цього Кодексу принципу верховенства права, а також прийняти рішення та постановити рішення відповідно до вимог статті 242 КАС України.
Висновки щодо розподілу судових витрат
53. З огляду на результат касаційного розгляду витрати, понесені у зв`язку з переглядом справи в суді касаційної інстанції, не розподіляються.
Керуючись статтями 3, 341, 345, 349, 353, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд

ПОСТАНОВИВ:
1. Касаційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю «Київська загальноосвітня приватна школа І-ІІІ ступенів «Британська міжнародна школа-Київ» про застосування заходів реагування задовольнити частково.
2. Постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 08 грудня 2020 року у справі № 640/5571/20 скасувати, а справу направити на новий розгляд до Шостого апеляційного адміністративного суду.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Судді	Л.О. Єресько А.Г. Загороднюк   В.М. Соколов