КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
 
30 березня 2021року місто Київ
Справа 754/12992/16-ц
Апеляційне провадження № 22-ц/824/5496/2021
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
головуючого                               Желепи О.В.,
суддів:                                         Кравець В.А., Мазурик О.Ф.
секретар судового засідання     Міщенко Н.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Альфа Банк»  на ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 07 грудня 2020 року (у складі судді Грегуль О.В., інформація щодо дати складання повного тексту відсутня ) про призначення експертизи
у справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Альфа-Банк», Публічного акціонерного товариства «Омега Банк» про визнання кредитного договору та договорів іпотеки недійсними,-
 
ВСТАНОВИВ:
 
У жовтні 2016 року позивач звернувся до суду з позовом, вимоги якого уточнювались і посилаючись на порушення своїх прав, як споживача, просить визнати недійсними укладені між ним і ВАТ «Сведбанк»: 
Кредитний договір № 2607/0608/71-016 від 24.06.2008 року; 2. Договір про внесення змін та доповнень № 1 від 26.04.2009 року до кредитного договору № 2607/0608/71-016 від 24.06.2008 року і договір про внесення змін та доповнень № 2 від 17.04.2009 року до кредитного договору № 2607/0608/71-016 від 24.06.2008 року; 3. Іпотечний договір № 2607/0608/71-016-Z-1 від 24.06.2008 року; 4. Іпотечний договір № 2607/0608/71-016-Z-2 від 24.06.2008 року.
 
Представником позивача подано заяву про призначення судово-економічної експертизи та клопотання про зміну експертної установи з проханням направити матеріали справи для проведення експертизи до ТОВ «Експертно-дослідна служба України» (місцезнаходження: 01133, м. Київ, б-р Лесі Українки, 26-Б, офіс 1105 (поверх 11). 
 
Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 07 грудня 2020 року призначено по справі судово-економічну експертизу, проведення якої доручити товариству з обмеженою відповідальністю «Експортно-дослідна служба України»
На вирішення експертів поставлено питання:
Якими є реальна процентна ставка та абсолютне значення подорожчання кредиту на момент укладення кредитного договору № 2607/0608/71-016 від 24.06.2008 року. Чи відповідають розраховані реальна процентна ставка і абсолютне значення подорожчання кредиту даним, наведеним у зазначеному договорі і додатку до нього.
Чи відповідає розрахований банком графік платежів у додатку № 1 до кредитного договору № 2607/0608/71-016 від 24.06.2008 року умовам викладеним у вказаному договорі (розмір щомісячного платежу, відсоткова ставка, сукупна вартість та інш.).
Чи відповідає розрахований банком розмір щомісячного платежу у сумі: 4328,86 доларів США в договорі про внесення змін і доповнень № 1 від 16.04.2009 року до кредитного договору № 2607/0608/71-016 від 24.06.2008 року його умовам.
Чи відповідає розрахований банком розмір щомісячного платежу у сумі: 2350,56 доларів США в договорі про внесення змін і доповнень № 2 від 17.04.2009 року його умовам.
У розпорядження експертів надано матеріали цивільної справи № 754/12992/16-ц. Оплату за проведення експертизи покладено на позивача.
 
Не погоджуючись з такою ухвалою, 16.02.2021 року АТ «Альфа Банк» звернулось до суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати оскаржувану ухвалу та відмовити в задоволення заяви про призначення судово-економічної експертизи. Вважає, що оскаржувана ухвала постановлена з порушенням норм процесуального права. Ті питання, які поставлені на вирішення експертів є правовими питаннями, на які відповідь може надати суд і для їх вирішення не потрібно призначати експертизу.
Апеляційну скаргу обґрунтовано тим, що судова експертиза повинна призначатися лише для встановлення даних, які входять в предмет доказування у справі. Клопотання представника Позивача не містить достатніх правових обґрунтувань щодо необхідності призначення і проведення судової економічної експертизи, а також доводів про те, саме висновок експерта за результатами судової економічної експертизи є необхідним та достатнім засобом доказування у даній справі
 
Звертає увагу на те, що процесуальне законодавство містить достатньо механізмів, для того щоб забезпечити дотримання сторонами судового процесу своїх процесуальних обов`язків. На суди покладений обов`язок з вироблення прозорих та зрозумілих критеріїв відокремлення дій, спрямованих на реальний захист прав клієнта від дій, що застосовуються для маніпулювання судовою системою, затягування розгляду справи та зловживання процесуальними правами. Позивач на протязі 5 років не був позбавлений самостійно звернутися до експертної служби з заявою про проведення експертизи та надати відповідний висновок одночасно з позовною заявою.
 
24 березня 2021 року від ОСОБА_2 яка діє інтересах ОСОБА_1  на адресу Київського апеляційного суду надійшов відзив, в якому зазначає, що з доводами апеляційної скарги не погоджується, так як вони не спростовують висновків суду, щодо необхідності проведення у справі судово-економічної експертизи. 
В судовому засіданні апеляційного суду представник  АТ «Альфа-Банк» доводи апеляційної скарги підтримала, просила її задовольнити. Представник позивача просила суд залишити ухвалу суду без змін.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представників сторін, з`ясувавши обставини справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що скарга підлягає задоволенню з  наступних підстав.
Задовольняючи заяву позивача про призначення судово-економічної, суд першої виходив з того, що дляповного та всебічного розгляду справи по ній необхідно призначити судово-економічну експертизу на вирішення якої поставити питання наведені в ухвалі суду, які потребують спеціальних знань .
Однак, апеляційний суд не може погодитися з висновками суду першої інстанції з наступних підстав.
Відповідно до вимог ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, висновками експертів.
Відповідно до ч.2 ст. 83 ЦПК України в редакції Закону, що діяла на час подачі клопотання, позивач має подати докази одночасно з позовною заявою.
Відповідно до ст. 131 ЦПК України, в редакції Закону до грудня 2017 року сторони зобов`язані були подати докази під час попереднього судового засідання, а якщо таке не проводилось до початку розгляду справи по суті.
Відповідно до ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку встановленого законом.
Як вбачається з матеріалів справи з позовом про визнання недійсними кредитного договору та договорів іпотеки позивач звернувся в жовтні 2016 року. Одночасно з позовною заявою позивач не заявляв клопотання про призначення економічної експертизи. 
Заява про призначення судової економічної експертизи подана лише 11 жовтня 2019 року.
При цьому в справі наявні численні клопотання про відкладення розгляду справи подані стороною позивача
Відповідно до протоколу судового засідання від 07 грудня 2020 року, представник позивача підтримав клопотання про призначення експертизи, що свідчить про пропуск строку, передбаченого ст.83 ЦПК України для подачі доказів  суду.
Крім того: 
Відповідно до вимог ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.
Зі змісту позовної заяви вбачається, що ОСОБА_1 звернулась з позовом з урахуванням уточненої позовної заяви, про визнання недійсними кредитного договору № 2607/0608/71-016 від 24.06.2008 року; договору про внесення змін та доповнень № 1 від 26.04.2009 року до кредитного договору № 2607/0608/71-016 від 24.06.2008 року і договору про внесення змін та доповнень № 2 від 17.04.2009 року до кредитного договору № 2607/0608/71- 016 від 24.06.2008 року; іпотечного договору № 2607/0608/71-016-Z-1 від 24.06.2008 року та іпотечного договору № 2607/0608/71-016-Z-2 від 24.06.2008 року. Вказує на те, що її ввели в оману стосовно валюти кредиту, не повідомили її про валютні ризики, умови повернення кредиту, загальну вартість кредиту, не проводилась будь-яка переддоговірна робота, що є порушенням її прав як споживача послуг, також умови договору містять положення про стягнення комісій , в порушення вимог закону, а тому просила суд визнати недійсними вищенаведені договори.
 
Відповідно до оскаржуваної ухвали Деснянського районного суду міста Києва від 07 грудня 2020, перед експертом ТОВ «Експертно-дослідна служба України» було поставлено наступні питання :
Якими є реальна процентна ставка та абсолютне значення подорожчання кредиту на момент укладення кредитного договору № 2607/0608/71-016 від 24.06.2008 року. Чи відповідають розраховані реальна процентна ставка і абсолютне значення подорожчання кредиту даним, наведеним у зазначеному договорі і додатку до нього.
Чи відповідає розрахований банком графік платежів у додатку № 1 до кредитного договору № 2607/0608/71-016 від 24.06.2008 року умовам викладеним у вказаному договорі (розмір щомісячного платежу, відсоткова ставка, сукупна вартість та інш.).
Чи відповідає розрахований банком розмір щомісячного платежу у сумі: 4328,86 доларів США в договорі про внесення змін і доповнень № 1 від 16.04.2009 року до кредитного договору № 2607/0608/71-016 від 24.06.2008року його умовам.
Чи відповідає розрахований банком розмір щомісячного платежу у сумі: 2350,56 доларів СІЛА в договорі про внесення змін і доповнень № 2 від 17.04.2009року його умовам.
 
Призначаючи експертизу, суд першої інстанції не звернув увагу, що  питання, які поставлено перед експертом не входять до предмету доказування за заявленими позовними вимогами, а крім того відповіді на поставлені питання не потребують спеціальних знань , є правовими питаннями, яким суд має надати оцінку під час вирішення заявлених вимог, та проаналізувати, чи відповідають договори, які уклали сторони вимогам закону, що до них ставились на час їх укладення.
 
Заява ОСОБА_3 про призначення економічної експертизи на а.с. 148датована 11.10.2019 року не містить   достатнього правового обґрунтування щодо необхідності призначення і проведення судової економічної експертизи, а також не наведено доводів, які б доводили, що з 2016 року у позивача існували будь-які перешкоди для отримання висновку спеціаліста з питань, які позивачу є не зрозумілими та подачі такого висновку до суду без порушення строків, встановлених законом.
 
Строки розгляду справи не можуть вважатися розумними, якщо їх порушено через зайнятість судді в іншому процесі, призначення судових засідань із великими інтервалами, затягування з передачею справи з одного суду до іншого у встановлених законом випадках, безпідставне задоволення необґрунтованих клопотань учасників процесу, що спричинило відкладення розгляду справи на тривалий час, відкладення справи через її неналежну підготовку до судового розгляду, невжиття заходів щодо недопущення недобросовісної поведінки учасників справи тощо, оскільки наведені причини свідчать про низький рівень організації судочинства та безвідповідальне ставлення до виконання своїх обов`язків.
 
У відповідності до ст.44 ЦПК України, Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема:
1)                  подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;
2)                   подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями;
3)                 подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер;
4)                  необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою.
Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.
Так, судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може здійснити суд із призначенням відповідної судової експертизи. Отже, призначення експертизи є правом, а не обов`язком суду, вона здійснюється у разі встановлення судом недостатності доказів, наявних у матеріалах справи для можливості прийняття рішення за результатами розгляду.
 
Відповідно до пункту 7 частини 1 статті 129 Конституції України однією із засад здійснення судочинства встановлено розумні строки розгляду справи судом.
 
Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, учасником якої є держава Україна, встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
 
Отже, недотримання порядку призначення та проведення судової експертизи має наслідком затягування судового процесу і суперечить вимогам статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод стосовно права кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку.
 
Порушення права на розгляд справи упродовж розумного строку було неодноразово предметом розгляду Європейським судом з прав людини у справах проти України.
 
Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 згаданої Конвенції (рішення ЄСПЛ від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України", рішення ЄСПЛ від 27.04.2000 у справі "Фрідлендер проти Франції"). Роль національних судів полягає у швидкому та ефективному розгляді справ (рішення ЄСПЛ від 30.11.2006 у справі "Красношапка проти України").
 
Суд зауважує, що призначення судової експертизи, як процесуальної дії суду, яка у будь-якому випадку збільшує строк розгляду справи, що може мати наслідком порушення прав і охоронюваних законом інтересів учасників справи, а тому у кожному разі має бути обґрунтованою. При цьому призначення судової експертизи з порушенням зазначених вимог має наслідком безпідставне збільшення строку розгляду справи, тобто вихід за межі розумного строку розгляду справи, що суперечитиме статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
 
Тому, з метою недопущення невиправданого затягування судового процесу, та враховуючи не обгрунованість поданого суду клопотання, суд мав відмовити в задоволенні клопотання про призначення експертизи , оскільки воно є таким що не ґрунтується на вимогах закону, та розцінюється судом як намагання затягнути розгляд справи, з огляду на те, що в іншому провадженні вирішується спір про стягнення заборгованості за кредитним договором, і таке провадження зупинено до розгляду даної справи, яка вже більше чотирьох років не вирішується судом.
Рішення є законним тоді, коли суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства відповідно до норм ЦПК (1618-15), вирішив справу згідно з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин відповідно, а також правильно витлумачив ці норми.
Враховуючи зазначене, ухвала суду першої інстанції в силу вимог ст. 376 ЦПК України підлягає скасуванню через невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм процесуального права з постановленням нового судового рішення про відмову в задоволенні клопотання про призначення експертизи.
Керуючись статтями 268, 374, 376, 381, 382-384 ЦПК України, апеляційний суд, -
П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Альфа Банк» задовольнити.
Ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 07 грудня 2020 року скасувати та постановити нову.
У задоволенні заяви ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_1  про призначення судово-економічної експертизи у справі  ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Альфа-Банк», Публічного акціонерного товариства «Омега Банк» про визнання кредитного договору та договорів іпотеки недійсними - відмовити.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню не підлягає.
Повний текст постанови  складено 01 квітня 2021 року.
Головуючий                                                             О.В. Желепа 
Судді                                                                         В.А. Кравець
                                                                                  О.Ф. Мазурик