ПОСТАНОВА 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 березня 2021 року 
м. Черкаси   

Справа № 712/1852/19		
Провадження № 22-ц/821/2/21		
категорія: 301000000 	  	

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
головуючого: - Василенко Л. І.,   
суддів: Бородійчука В. Г., Єльцов В. О.,
секретаря: Винник І. М., 
учасники справи:
позивач:  ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ;
відповідач: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ;
третя особа - Черкаська міська рада,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційні скарги ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 25 жовтня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа Черкаська міська рада, про розподіл майна, про виділ частки в натурі з майна, що є у спільній частковій власності, про визнання права власності, про припинення спільної часткової власності, у складі: головуючого судді Мельник І. О., повний текст рішення складено 30 жовтня 2019 року,

в с т а н о в и в :

Описова частина
Короткий зміст вимог заяви

08 лютого 2019 року позивачі звернулися до суду з позовом вище приведеного змісту.
Позовні вимоги мотивовані тим, що вони являються власниками 29/40 частин домоволодіння та користувачами земельної ділянки по фактичному користування площею 495 кв. м. по АДРЕСА_1 , що підтверджується договором дарування посвідченим Першою Черкаською державною нотаріальною конторою від 27 грудня 1984 року, зареєстрованим в реєстрі за № 1-7135 та свідоцтвом про право на спадщину за законом від 16 листопада 2017 року, посвідченим державним нотаріусом Першої Черкаської державної нотаріальної контори Лук`яновою Т. І., зареєстрованим в реєстрі за № 2-1943. 
Інша частина вище зазначеного домоволодіння, а саме 11/40 частини належить на праві спільної часткової власності відповідачам на підставі свідоцтв про право на спадщину від 01 серпня 2008 року, зареєстрованих в реєстрі за № 1-1995, 1-1997, 1-1999.
Відповідно до рішення № 634 виконавчого комітету Черкаської міської ради депутатів трудящих від 31 травня 1951 року, виділено ОСОБА_6 земельну ділянку площею 545 кв. м. в постійне користування по АДРЕСА_2 . 
Згідно до висновку експерта за результатами проведення комплексної (будівельно-технічної, земельно-технічної) експертизи № 13/18-БТ,ЗТ від 17 грудня 2018 року, по фактичному користуванню земельна ділянка по АДРЕСА_1 має 495 кв. м і має встановлені чіткі межі (огорожа). Отже, домоволодіння по АДРЕСА_1 розташоване на земельній ділянці площею 495 кв. м. 
На даний час, у позивачів виникла проблема у виділенні їх частки домоволодіння в натурі, адже відповідачі як співвласники іншої частини домоволодіння не дають їм згоди, тому останні вимушені були звернутися з даним позовом до суду.
За викладених вимог, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 просили суд виділити їм в натурі, як окрему одиницю (1/1) окремий об`єкт нерухомості, частку спільного майна, яка становить 29/40 частин домоволодіння з припиненням ідеальних часток за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на приміщення 1-1 коридор; 1-2 кухню; 1-4; житлову кімнату; 1-5 житлову кімнату; 1-6 житлову кімнату; 1-7 коридор; 2-3 житлову кімнату, загальною площею 70.2 кв. м та надвірні будівлі та споруди: сарай літ. «Б», розміром 3.0х4.25 м площею 12.8 кв. м; сарай літ. «б», погріб «Г», під частиною будівлі (прибудова «а»); огорожу № 1; огорожу № 2; припинити спільну часткову власність позивачів та відповідачів на домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 .
Залишити в спільному користуванні між позивачами та відповідачами водопровід № НОМЕР_1 та огорожу № НОМЕР_2 ; виділити позивачам в користування земельну ділянку площею 354.5 кв. м, а з врахуванням ділянки спільного користування (9,0 кв. м/2=4.5 кв. м) площею 359 кв. м. 
Стягнути солідарно з відповідачів понесені судову витрати за оплату судового збору в сумі 1 536 грн 80 коп., правничої допомоги в сумі 6 000 грн 00 коп. та висновку експерта № 13/18-БТ, ЗТ від 17 грудня 2018 в сумі 7 056 грн 60 коп.
Заявою від 13 березня 2019 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 уточнили свої позовні вимоги та просили виділити в натурі як окрему одиницю (1/1) окремий об`єкт нерухомості, частку спільного майна, яка становить 29/40 частин домоволодіння з припиненням ідеальних часток за адресою АДРЕСА_1 . 
Визнати право власності за ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на виділену в натурі 29/40 частини домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на приміщення 1-1 коридор; 1-2 кухню; 1-4; житлову кімнату; 1-5 житлову кімнату; 1-6 житлову кімнату; 1-7 коридор; 2-3 житлову кімнату, загальною площею 70.2 кв. м та надвірні будівлі та споруди: сарай літ. «Б», розміром 3.0 х 4.25 м площа 12.8 кв. м; сарай літ. «б»; погріб «Г», під частиною будівлі (прибудова «а»); огорожа № 1; огорожа № 2. 
Припинити спільну часткову власність позивачів ОСОБА_1 ОСОБА_2 та відповідачів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 на домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 . Залишити в спільному користуванні між позивачами та відповідачами водопровід № 4 а та огорожу № НОМЕР_2 . 
Стягнути з позивачів на користь відповідачів компенсацію в сумі 496 грн 00 коп. за 6/1000 частки яка в натурі після поділу стала більша за ідеальну. 
Виділити позивачам в користування земельну ділянку площею 354,5 кв. м, а з врахуванням ділянки спільного користування (9.0 кв.м/2=4.5 кв. м.) - площею 359 кв. м.
Стягнути солідарно з відповідачів понесені судові витрати за оплату судового збору у сумі 1 536 грн 80 коп., правничої допомоги у сумі 6 000 грн та висновку експерта від 17 грудня 2018 року № 13/18 - БТ,ЗТ у сумі 7 056 грн 60 коп., а всього 14 593 грн 40 коп.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Соснівського районного суду м. Черкаси від 25 жовтня 2019 року позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа Черкаська міська рада, про розподіл майна, про виділ частки в натурі з майна, що є у спільній частковій власності, про визнання права власності, про припинення права спільної часткової власності задоволено. 
Виділено ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в натурі, як окрему одиницю (1/1) окремий об`єкт нерухомості, частку спільного майна, яка становить 29/40 частин домоволодіння з припиненням ідеальних часток за адресою: АДРЕСА_1 .
Визнано право власності за ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на виділені в натурі 29/40 частин домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: на приміщення 1-1 коридор; 1-2 кухню; 1-4 житлову кімнату; 1-5 житлову кімнату; 1-6 житлову кімнату; 1-7 коридор; 2-3 житлову кімнату, загальною площею 70.2 кв. м. та надвірні будівлі та споруди: сарай літ. «Б», розміром 3.0 x 4.25 м. площею 12.8 кв. м; сарай літ. «б»; погріб «Г», під частиною будівлі (прибудова «а»); огорожу № 1; огорожу № 2.
Припинено спільну часткову власність позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та відповідачів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 на домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 .
Залишено в спільному користуванні між ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 водопровід № 4 та огорожу № НОМЕР_2 .
Стягнуто з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 компенсацію в сумі 496 грн 00 коп. за 6/1000 частки, яка в натурі після поділу стала більша за ідеальну.
Виділено ОСОБА_1 , ОСОБА_2 в користування земельну ділянку площею 354,5 кв. м, з врахуванням ділянки спільного користування (9.0 кв. м/2=4.5 кв. м) - площею 359 кв. м.
Стягнуто солідарно з ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 на користь ОСОБА_1 , ОСОБА_2 понесені судові витрати за оплату судового збору у сумі 1 536 грн 80 коп., правничої допомоги у сумі 6 000 грн 00 коп. та висновку експерта від 17 грудня 2018 № 13/18 - БТ, ЗТ в сумі 7 056 грн 60 коп., а всього 14 593 грн 40 коп.
Рішення мотивовано обґрунтованістю заявлених вимог.

Короткий зміст вимог апеляційних скарг
Доводи осіб, які подали апеляційні скарги

В апеляційній скарзі, поданій 21 листопада 2019 року, ОСОБА_4 , посилаючись на невідповідність судового рішення вимогам закону та обставинам справи, просила його скасувати та ухвалити нове судове рішення з урахуванням висновків повторної судової будівельно-технічної експертизи про проведення якої, зокрема, вона заявляє клопотання у змісті поданої апеляційної скарги. 
При цьому скаржниця зазначила, що при проведені судової будівельно-технічної експертизи експертом та при винесенні судового рішення судом, не враховано, що кімната 2-3 площею 12,4 кв. м прибудови А-I* домоволодіння по АДРЕСА_1 являється невід`ємною частиною даної прибудови і становить частину єдиного житлового комплексу, пов`язану спільними господарськими зв`язками та комунікаціями, має спільне опалення, освітлення, вхід в приміщення. Пропозиція, при вирішенні спору відокремити дану кімнату і наявні в ній комунікації являється некоректною і технічно потребує значних затрат та ресурсів, які не прописані ні в експертизі, ні в рішенні суду. 
Прибудова А-I* домоволодіння по АДРЕСА_1 з кімнатою 2-3 розміщена під одним дахом і становить окремий житловий комплекс з приміщеннями 2-1 коридор, 2-2 житлова кімната та 2-4 кухня, і даний житловий комплекс фактично відокремлений від основної будівлі житлового будинку А-1, в тому числі і дах. Навіть в технічній документації споруди прибудови А-I* проходять окремо під літерою «2» і не мають спільної стіни між собою. 
В описовій частині висновку експерта вказано, що дах – покрівля на будинку А-1 з металочерепиці, а покрівля на прибудові А-I* – азбестоцементні хвилясті листи, тобто це різні споруди. Однак це не враховано ні у висновку експерта, ні у судовому рішенні, що є предметом оскарження. 
В середині прибудови А-I* розмір кімнати 2-3 не відповідає технічній документації – кімната має менший розмір, ніж вказано в технічному паспорті. При проведенні експертизи експерти навіть не заходила до приміщення прибудови А-I* і не була в кімнаті 2-3, не проводила ніяких вимірів, всі дані нею взяті були з технічного паспорта. При цьому, не було перевірено відповідність розмірів, планування, що ставить під сумнів проведені нею розрахунки і сам висновок в цілому. 
У висновку експерта та в рішенні суду не вказується, що для здійснення розподілу майна по варіанту № 2, який взято в даних документах за основу, ні експертом ні судом не враховані ті обставини, що для технічного здійснення проходу з основного будинку А-1 до прибудови А-I* необхідно зробити прохід в стіні самого будинку А-1, а потім аналогічно в будинку прибудови А-1*, так як вищевказані споруди не мають спільної стіни, тільки розташовані на досить близькій відстані одна від одної під різними дахами. Крім того, при такому переплануванні необхідно відокремити кімнату 2-3 від інших кімнат прибудови А-I*, що є єдиним житловим комплексом. При ухваленні рішення також не враховано, що скаржниця більше 40 років користується кімнатою 2-3 прибудови А-I*, проводить оплату, як за комунальні платежі так і за земельну ділянку, що знаходиться під даною будівлею. 
В судовому рішенні вказано, що при проведенні судової будівельно-технічної експертизи розроблено два варіанти можливого вирішення спору і, що позивач наполягав на другому варіанті поділу, при якому в прибудові А-I* виділяється у власність жила кімната 2-3 площею 12.4 кв. м вартістю 34 375 грн 00 коп. 
В рішення суду згідно другого варіанту експертизи в якості компенсації стягнуто з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь ОСОБА_4 , ОСОБА_3 та ОСОБА_5 кошти в сумі 496 грн. за 6/1000 частки, яка в натурі після поділу стала більша за ідеальну. 
В той же час вартість однієї і тієї ж кімнати в різних варіантах експертизи є різною. 
Крім того, у своєму висновку експерт постійно наголошує на тому, що фактично в домоволодінні по АДРЕСА_1 існує дві квартири АДРЕСА_3 і АДРЕСА_4 і фактично по тексту експертизи це проходить червоною лінією. Такий висновок зроблено очевидно з того, що вказівка на це стоїть в технічному паспорті позивачів, в наданому ними витягу із Державного реєстру майнових прав та зі штампу про реєстрацію проживання позивача ОСОБА_2 , який згідно відмітки в його ж паспорті зареєстрований за адресою в АДРЕСА_5 , тобто за адресою якої фактично немає. 

В апеляційній скарзі, поданій 02 грудня 2019 року, ОСОБА_3 , посилаючись на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції обставинам справи, просила скасувати рішення суду першої інстанції та постановити нове. 
Крім того, просила призначити по справі повторну комплексну судову будівельно-технічну експертизу по домоволодінню за адресою: АДРЕСА_1 . 
При цьому вказала, що висновок експерта за результатами проведення комплексної (будівельно-технічної, земельно-технічної) експертизи и № 13/18-БТ, ЗТ від 17 грудня 2018 року не може бути покладено за основу рішення, оскільки він складений з порушенням Інструкції про припинення та проведення судових експертиз та експертних досліджень затверджених Наказом Міністерства юстиції України 08 жовтня 1998 р. № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26 грудня 2012 р. № 1950/5).
Підставою для проведення експертного дослідження є договір з експертом чи експертною установою, укладений за письмовою заявою замовника, з обов`язковим значенням його реквізитів, з переліком питань, які підлягають розв`язанню, а також об`єктів, що надаються. 
В матеріалах висновку експерта відсутні будь-які відомості щодо підстав проведення експертного дослідження. Наявність листа від позивача ОСОБА_1 , без укладення відповідного договору, не є підставою для проведення вказаної експертизи. За викладеного виникають сумніви, щодо правомірності призначення та проведення експертизи. Також скаржниця наголошує на порушенні термінів проведення вказаної експертизи та відсутності домовленості про їх продовження. Крім того, вона посилається на неповідомлення її про час та місце проведення експертизи на місці обстеження об`єктів експертного дослідження. 
Зазначає, що при проведенні судової будівельно-технічної експертизи експертом та при винесенні судового рішення судом не враховано, що кімната 2-3 площею 12.4 кв. м прибудови А-I* домоволодіння по АДРЕСА_1 являється невід`ємною частиною даної прибудови і становить частину єдиного житлового комплексу, пов`язану спільними господарськими зв`язками та комунікаціями, має спільне опалення, освітлення, вхід в приміщення.
Частково вказана апеляційна скарга дублює апеляційну скаргу ОСОБА_4 , зокрема, в частині зауважень до проведення експертного дослідження. 
Крім того, скаржник посилається на те, що запропоновані експертом в своєму висновку чотири варіанти землекористування в судовому рішенні фактично не обговорювалися, в резолютивній частині судового рішення не вказано по якому саме з чотирьох запропонованих експертом варіантів суд прийняв рішення. Мається лише вказівка про виділення в користування ОСОБА_1 , ОСОБА_2 в користування земельну ділянку площею 354,5 кв. м з врахуванням ділянки спільного користування площею 359 кв. м (9,0 кв. м /2=4,4 кв. м) та залишення в спільному користуванні водопровід № 4 та огорожу № 3. В той час як відповідачі фактично не мають ніякого доступу до спільної водоколонки, де розташовані вимірювальні прилади, позбавлені права користуватися воротами та хвірткою з центрального входу. При цьому, пропонується облаштувати хвіртку в огорожі № НОМЕР_2 з боку проїзду до сусідніх домоволодінь без облаштування належного заїзду через ворота при необхідності транспортних засобів. 
Запропоновані в експертизі варіанти поділу земельної ділянки з самого початку не влаштовували відповідачів і в судовому засіданні експерту ставилося питання про можливість розроблення альтернативного варіанту з врахуванням їх думки. 
В свою чергу відповідачами під час розгляду заявлялося клопотання про проведення додаткової або повторної судової будівельно-технічної експертизи, але суд в задоволенні клопотання відмовив, що, на думку відповідачів, являється порушенням принципу змагальності сторін при розгляді справи.

У відзивах на апеляційні скарги ОСОБА_4 і ОСОБА_3 представник позивачів адвокат Манзар Т. В. просила приведені апеляційні скарги залишити без задоволення, а оскаржуване рішення без змін, посилаючись на обґрунтованість та вмотивованість оскаржуваного судового рішення. Крім того, у вказаних відзивах порушено питання про стягнення з відповідачів на користь позивачів судових витрат понесених в апеляційній інстанції за оплату правничої допомоги в сумі 2 000 грн 00 коп. 

Надходження апеляційних скарг до суду апеляційної інстанції

Ухвалою Черкаського апеляційного суду від 13 грудня 2019 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_4 на рішення Соснівського районного суду м. Черкаси у вказаній справі. 
Ухвалою Черкаського апеляційного суду від 08 січня 2020 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на рішення Соснівського районного суду м. Черкаси у вказаній справі. 
УхвалоюЧеркаського апеляційного суду від 20 січня 2020 року розгляд апеляційних скарг ОСОБА_4 та ОСОБА_3 призначено на 05 лютого 2020 року на 10 год. 30 хв. В послідуючому розгляд справи було відкладено на 11 лютого 2020 року на 14 год. 30 хв. 
Ухвалою Черкаського апеляційного суду від 11 лютого 2020 року у справі призначено комплексну судову будівельно-технічну та земельно-технічну експертизу. На час її проведення провадження у справі зупинено. 
22 січня 2021 року на адресу Черкаського апеляційного суду надійшов висновок експерта від 20 січня 2021 року № 242-243/1395-1396/20-23 за результатами проведення комплексної судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи. 
УхвалоюЧеркаського апеляційного суду від 28 січня 2021 року поновлено апеляційне провадження у справі, та призначено її до розгляду на 02 березня 2021 року на 09 год 30 хв. В послідуючому в розгляді справи було оголошено перерву до 11 березня 2021 року до 12 год 00 хв., а далі до 16 березня 2021 року до 08 год 30 хв. 

Фактичні обставини справи, встановлені судом першої та апеляційної інстанцій

Матеріалами справи встановлено, що позивачам ОСОБА_1 та ОСОБА_2 належить 29/40 частини домоволодіння по АДРЕСА_1 .
Відповідно до договору дарування, посвідченого Першою черкаською державною нотаріальною конторою від 27 грудня 1984 року, зареєстровано в реєстрі за № 1-7135, ОСОБА_7 подарувала, а ОСОБА_8 та ОСОБА_1 прийняла у дар 9/20 частин будинку з відповідною частиною надвірних споруд, що знаходиться в АДРЕСА_1 , обкладений цеглою, загальна житлова площа якого 57,7 кв. м, два сараї під літ. «Б», «б», льох під літ. «г», огорожа під № 1-3, водоколонка під № 4, розташовані на земельній ділянці розміром 500 км. м (т. 1 а. с. 18-19). 
Відповідно до Свідоцтва про право на спадщину за законом від 16 листопада 2017 року, посвідченого державним нотаріусом Першої черкаської державної нотаріальної контори, Лук`яновою Т. І., зареєстрованого в реєстрі за № 2-1943, спадкоємцем майна ОСОБА_8 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , є його син – ОСОБА_2 , у тому числі з урахуванням 1/2 частки у спадщині, від якої відмовилася дружина померлого, ОСОБА_1 (т. 1 а. с. 20).
Спадщина, на яку видано це Свідоцтво складається із 1/2 частки житлового будинку з відповідною частиною надвірних споруд, що знаходиться в АДРЕСА_1 . Житловий будинок з прибудовами під літ. «А-І, А1 –І, а», глинобитний, обкладений цеглою, загальною площею 98, 2 кв. м, житловою площею 57,7 кв. м та надвірними спорудами: сараями під літ. «Б, б», вбиральнею під літ. «В», погрібом під літ. «Г, Д», огорожею під № 1-3, водоколонкою під № 4.
Інші 11/40 частин домоволодіння належить на праві спільної часткової власності відповідачам.
З довідки № 129 КП «Черкаське обласне бюро технічної інвентаризації», виданої 09 лютого 2018 року, вбачається, що станом на 01 січня 2013 року відповідачам належить: частка ОСОБА_3 у домоволодінні – 11/120, відповідно до Свідоцтва про право на спадщину, посвідченого Першою черкаською державною нотаріальною конторою 01 серпня 2008 р. № 1-1999; частка ОСОБА_4 у домоволодінні – 11/120, відповідно до Свідоцтва про право на спадщину, посвідченого Першою черкаською державною нотаріальною конторою 01 серпня 2008 року № 1-1997; частка ОСОБА_5 у домоволодінні – 11/120, відповідно до Свідоцтва про право на спадщину, посвідченого Першою черкаською державною нотаріальною конторою 01 серпня 2008 року № 1-1995 (т. 1 а. с. 27). 
Рішенням № 634 виконавчого комітету Черкаської міської ради депутатів трудящих від 31 травня 1951 року, виділено ОСОБА_6 земельну ділянку площею 545 кв. м. в постійне користування по АДРЕСА_6 (на даний час АДРЕСА_7 (т. 1 а. с. 26). 
Відповідно до висновку експерта за результатами проведення комплексної (будівельно-технічної, земельно-технічної) експертизи № 13/18-БТ, ЗТ від 17 грудня 2018 року по фактичному користуванню, земельна ділянка по АДРЕСА_1 має 495 кв. м має чітко встановлені межі (огорожу).
За результатами проведення комплексної (будівельно-технічної, земельно-технічної) експертизи № 13/18-БТ,ЗТ від 17 грудня 2018 року, виконаної судовим експертом Оніщенко Н.С. (Свідоцтво судового експерта № 1598, видане ЦЕКК Міністерства юстиції України 16 листопада 2012 року), проведеної на замовлення ОСОБА_1 з метою визначення технічної можливості виділити в натурі 29/40 частини домоволодіння по АДРЕСА_1 , запропоновано два варіанти виділу 29/40 частин домоволодіння та чотири варіанти встановлення порядку користування земельною ділянкою площею 495 кв. м відповідно до ідеальних часток співвласників у домоволодінні 29/40 до АДРЕСА_8 .
При першому варіанті виділу 29/40 часток з спільного домоволодіння пропонувалося виділити першому співвласнику 29/40 частини домоволодіння: приміщення 1-1 коридор площею 6.2 кв. м; приміщення 1-2 кухню площею 9.4 кв. м; приміщення 1-4 житлову кімнату площею 8.2 кв. м; приміщення 1-5 житлову кімнату площею 14.6 кв. м; приміщення 1-6 житлову кімнату площею 8.1 кв. м; приміщення 1-7 коридор площею 11.3 кв. м; загальною площею 57.8 кв. м. З урахуванням надвірних будівель та споруд: сарай літ. «Б», розміром 3.0 х 4.25 м. площею 12.8 кв. м; сарай літ. «б»; погріб «Г», під частиною будівлі (прибудова «а»); огорожу № 1; огорожу № 2. 
В спільному користуванні: водопровід № 4а та огорожа № 3. 
Виділити другому співвласнику 11/40 частини домоволодіння: приміщення 2-1 коридор площею 6.7 кв. м; приміщення 2-2 житлову кімнату площею 14.4 кв. м; приміщення 2-3, житлову кімнату площею 12.4 кв. м, приміщення 2-4 кухню площею 7.1 кв. м, загальною площею 40.6 кв. м.
З урахуванням надвірних будівель та споруд: сарай літ. «Б», розміром 3.47 х 4.25 м. площею 14.7 кв. м; погріб «Д», під частиною будівлі; вбиральня літ. «В». 
В спільному користуванні: водопровід № 4а та огорожа № 3. 
При першому варіанті виділу 29/40 часток з спільного домоволодіння по АДРЕСА_1 , другий власник виплачує першому власнику, частка якого в натурі після поділу стала більша за ідеальну компенсацію в сумі 33 879 грн 00 коп.
При другому варіанті виділу 29/40 часток з спільного домоволодіння пропонується виділити першому співвласнику 29/40 частини домоволодіння: приміщення 1-1 коридор площею 6.2 кв. м; приміщення 1-2 кухню площею 9.4 кв. м; приміщення 1-4 житлову кімнату площею 8.2 кв. м; приміщення 1-5 житлову кімнату площею 14.6 кв. м; приміщення 1-6 житлову кімнату площею 8.1 кв. м; приміщення 1-7 коридор площею 11.3 кв. м; приміщення 2-3 житлову кімнату, площею 12.4 кв. м загальною площею 70.2 кв. м.
З урахуванням надвірних будівель та споруд: сарай літ. «Б», розміром 3.0 х 4.25 м. площею 12.8 кв. м; сарай літ. «б»; погріб «Г», під частиною будівлі (прибудова «а»); огорожу № 1; огорожу № 2. В спільному користуванні: водопровід № 4а та огорожа № 3. Виділити другому співвласнику 11/40 частини домоволодіння: приміщення 2-1 коридор площею 6.7 кв. м; приміщення 2-2 житлову кімнату площею 14.4 кв. м; приміщення 2-4 кухню площею 7.1 кв. м, загальною площею 28.2 кв. м. З урахуванням надвірних будівель та споруд: сарай літ. «Б», розміром 3.47 х 4.25 м. площею 14.7 кв. м; погріб «Д», під частиною будівлі; вбиральню літ. «В». В спільному користуванні: водопровід № 4а та огорожа № 3. 
При другому варіанті виділу 29/40 часток з спільного домоволодіння по АДРЕСА_1 , перший власник виплачує другому власнику, частка якого в натурі після поділу стала більша за ідеальну компенсацію в сумі 496 грн 00 коп.
З метою виділення ізольованих приміщень в житловому будинку необхідно виконати перепланування та переобладнання, а саме: 1) реконструкцію системи опалення, електропостачання з метою забезпечення їх автономності; 2) демонтаж дверного блоку, мурування між приміщеннями 2-2 житловою кімнатою та приміщенням 2-3 житловою кімнатою; 3) влаштування дверного прорізу між приміщеннями 1-6 житловою кімнатою та приміщенням 2-3 житловою кімната.
При першому та другому варіантах виділу 29/40 часток з спільного домоволодіння по АДРЕСА_1 , прохід першого співвласника (частка у домоволодінні АДРЕСА_9 ) до запропонованої частини домоволодіння – житлового будинку літ. «А-І» з прибудовою літ. «а» пропонується через огорожу № 1 (ворота з хвірткою). Прохід до частини сараю літ. «Б», сараю літ. «б» через огорожу № 3, побудувавши на ній хвірточку.
При першому та другому варіантах виділу 29/40 часток з спільного домоволодіння по АДРЕСА_1 , прохід другого співвласника (частка у домоволодінні 11/40) до запропонованої частини домоволодіння - житлової прибудови літ. «А1 - І», частини сараю літ. «Б» пропонується через огорожу № 3, влаштувавши на ній хвірточку.
У квартирі АДРЕСА_4 (частка у домоволодінні 11/40) відсутня внутрішня каналізація, тому при запропонованих варіантах виділу 29/40 часток з спільного домоволодіння по АДРЕСА_1 співвласникам квартири АДРЕСА_4 виділена убиральня літ «В». 
Відповідно до рішення народного суду Соснівського району м. Черкаси від 19 березня 1986 року справа № 2-461-86 в задоволенні позову ОСОБА_9 до ОСОБА_7 про визнання права власності на частину домоволодіння відмовлено. Позовні вимоги були мотивовані тим, що позивач, за домовленістю з батьком, до будинку відповідача прибудував дві кімнати, проте прибудова у 1977 році була зареєстрована за матір`ю (т. 1 а. с. 28-29). 
Ухвалою Черкаського апеляційного суду від 11 лютого 2021 року клопотання ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про проведення комплексної судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи задоволено частково.
Призначено у вказаній справі, комплексну судову будівельно-технічну та земельно-технічну експертизу проведення якої доручено експертам Черкаської філії Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, що знаходиться за адресою: 18002, м. Черкаси, вул. Небесної Сотні, 31/1.
На вирішення експертів були поставлені питання про те чи є технічна можливість виділення в натурі 29/40 часток із домоволодіння по АДРЕСА_1 , як окремого об`єкта власності з припиненням спільної часткової власності відповідно до вимог нормативно-правових актів в галузі будівництва та які варіанти розподілу, виділу будинковолодіння АДРЕСА_1 можливо визначити відповідно до 29/40 часток та вимог нормативно-правових актів? Також експертам запропоновано надати можливі варіанти встановлення порядку користування земельною ділянкою за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до ідеальних часток співвласників у домоволодінні ОСОБА_1 , ОСОБА_2 – 29/40 ? 
Відповідно до експертного висновку проведеного головним судовим експертом Науменко О. В. (Свідоцтво судового експерта № 184-11 видане ЕКК КНДІСЕ 18 грудня 2019 року) та старшим судовим експертом Шишкіним О. В. (кваліфікаційне свідоцтво № 455-16, видане рішенням ЕКК Київського НДІСЕ № 3(5) від 21 квітня 2016 року) за результатами проведення комплексної судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи № 242-243/1395-13496/20-23 від 20 січня 2021 року, проведеної на підставі ухвали Черкаського апеляційного суду від 11 лютого 2020 року, встановлено наступне. 
В результаті проведення вказаного дослідження експертами запропоновано два варіанти розподілу домоволодіння (частка 29/40 та 11/29) та три варіанти встановлення порядку користування земельною ділянкою по АДРЕСА_1 між співвласниками. 
При першому варіанті розподілу домоволодіння АДРЕСА_9 та 11/29 часток, зі спільного домоволодіння пропонується виділити: першому співвласнику: 29/40 частини домоволодіння: приміщення 1-1 коридор площею 6.2 кв. м; приміщення 1-2 кухню площею 9.4 кв. м; приміщення 1-4 житлову кімнату площею 8.2 кв. м; приміщення 1-5 житлову кімнату площею 14.6 кв. м; приміщення 1-6 житлову кімнату площею 8.1 кв. м; приміщення 1-7 коридор площею 11.3 кв. м; загальною площею 57.8 кв. м. 
З урахуванням надвірних будівель та споруд: сарай літ. «Б», розміром 3.0 х 4.25 м. площею 12.8 кв. м; сарай літ. «б»; погріб «Г», ворота з хвірткою № 1; огорожу № 2. В спільному користуванні залишити водопровід № 4 та огорожу № НОМЕР_2 .
Виділити другому співвласнику 11/40 частини домоволодіння: приміщення 2-1 коридор площею 6.7 кв. м; приміщення 2-2 житлову кімнату площею 14.4 кв. м; приміщення 2-3, житлову кімнату площею 11.7 кв. м, приміщення 2-4 кухню площею 7.1 кв. м, загальною площею 39, 9 кв. м.
З урахуванням надвірних будівель та споруд: сарай літ. «Б», розміром 3.47 х 4.25 м. площа 14.7 кв. м; погріб «Д», під частиною будівлі; вбиральню літ. «В». В спільному користуванні: водопровід № 4 та огорожа № 3.
При першому варіанті виділу 29/40 та 11/40 часток, відступ від ідеальних часток по вартості становить: для першого співвласника 29/40 частки будинковолодіння на 36 477 грн 00 коп. менше; для другого співвласника 11/40 частки домоволодіння – 36 477 грн 00 коп. більше. При першому варіанті виділу 29/40 часток з спільного домоволодіння по АДРЕСА_1 , другий співвласник виплачує першому співвласнику, частка якого в натурі після поділу стала більше за ідеальну, компенсацію в сумі 37 477 грн 00 коп. 
Перший варіант виділу 29/40 часток зі спільного домоволодіння по АДРЕСА_1 , відображає фактичний порядок користування приміщеннями, який склався між співвласниками, тому виконувати ремонтно-будівельні роботи по переплануванню та переобладнанню в приміщеннях житлового будинку літ. «А -1» З прибудовами літ. «А1 – 1», літ. «а» не потрібно.
При другому варіанті розподілу часток 29/40 та 11/29 часток зі спільного домоволодіння пропонується виділити: першому співвласнику 29/40 частини домоволодіння: приміщення 1-1 коридор площею 6.2 кв. м; приміщення 1-2 кухню площею 9.4 кв. м; приміщення 1-4 житлову кімнату площею 8.2 кв. м; приміщення 1-5 житлову кімнату площею 14.6 кв. м; приміщення 1-6 житлову кімнату площею 8.1 кв. м; приміщення 1-7 коридор площею 11.3 кв. м; приміщення 2-3 житлову кімнату, площею 11.7 кв. м загальною площею 69.5 кв. м.
З урахуванням надвірних будівель та споруд: сарай літ. «Б», розміром 3.0 х 4.25 м площею 12.8 кв. м; сарай літ. «б»; погріб «Г», ворота з хвірткою № 1; огорожу № 2.В спільному користуванні: водопровід № 4 та огорожа № 3.
Виділити другому співвласнику 11/40 частини домоволодіння: приміщення 2-1 коридор площею 6.7 кв. м; приміщення 2-2 житлову кімнату площею 14.4 кв. м; приміщення 2-4 кухню площею 7.1 кв. м, загальною площею 28. 2 кв. м.
З урахуванням надвірних будівель та споруд: сарай літ. «Б», розміром 3.47 х 4.25 м площа 14.7 кв. м; погріб «Д», під частиною будівлі; вбиральню літ. «В». 
В спільному користуванні: водопровід № 4 та огорожа № 3. 
При другому варіанті розподілу, відступ від ідеальних часток по вартості становить: для першого співвласника 29/40 частки домоволодіння на 602 грн більше, для другого співвласника 11/40 частки домоволодіння на 602 грн менше.
При другому варіанті виділу 29/40 часток з спільного домоволодіння по АДРЕСА_1 , перший власник виплачує другому власнику, частка якого в натурі після поділу стала більша за ідеальну компенсацію в сумі 602 грн 00 коп.
З метою виділення ізольованих приміщень в житловому будинку необхідно виконати перепланування та переобладнання, а саме: реконструкцію системи опалення, електропостачання з метою забезпечення їх автономності; демонтаж дверного блоку, мурування між житловими кімнатами 2-2 та 2-3; влаштування дверного прорізу між житловою кімнатою 1-6, та житловою кімнатою 2-3; провести реконструкцію системи опалення, з метою забезпечення її автономності. 
Лінія розподілу горища житлового будинку проходить по лінії розподілу першого поверху. При необхідності по лінії розподілу горища влаштувати перегородку та влаштувати 2-й вихід на горище. 
Крім того, об`єктом даного експертного дослідження була земельна ділянка, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 площею 493 кв. м. 
Експертами надано можливі варіанти встановлення порядку користування вказаною земельною ділянкою, відповідно до ідеальних часток співвласників у домоволодінні ОСОБА_1 , ОСОБА_2 – 29/40.
При першому варіанті встановлення порядку користування земельною ділянкою по АДРЕСА_1 між співвласниками: для можливості проходу до частини земельної ділянки на якій розташована водопровідна колонка та прокладені комунікації водопостачання кожного із співвласників пропонується земельна ділянка спільного використання площею 68 кв. м (на плані в Додатку 4 - синій колір)., яка розташована в межах: від т. 6 до т. 7 – - 1.68 м; від т. 7 до т. 8 – 8.40 м; від т. 8 до т. 9 - 1.96 м; від т. 9 до т. 10 - 22.52 м; від т. 10 до т. 11 - 3.34 м; від т. 11 до т. 12 – 1.90 м; від т. 12 до т. 13 – 4.25 м; від т. 13 до т. 14 – 1.06 м; від т. 14 до т. 15 – 3.19 м; від т. 15 до т. 16 – 1.89 м; від т. 16 до т. 17 – 3.40 м; від т. 17 до т. 18 – 4.62 м; від т. 18 до т. 19 – 3.40 м; від т. 19 до т. 20 – 3.21 м; від т. 20 до т. 23 – 1.83 м; від т. 23 до т. 22 – 1.01 м; від т. 22 до т. 21 - 3.71 м; від т. 21 до т. 6 - 5.54 м.
Виділити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 земельну ділянку загальною площею 356 кв. м (на плані в Додатку 4 – коричневий колір), в тому числі земельна ділянка спільного використання 34 кв. м), яка розташована в межах: 
ділянка № НОМЕР_3 : від т. 1 до т. 2- 15.46 м; від т. 2 до т.3 - 0.75 м; від т. 3 до т. 4 - 10.07 м; від т. 4 до т. 5 - 1.39 м; від т. 5 до т. 6 - по лінії розподілу житлового будинку; від т. 6 до т. 7 - 1.68 м; від т. 7 до т. 8 - 8.40 м; від т. 8 до т. 9 - 1.96 м; від т. 9 до т. 1 – 3.36 м; загальна площа земельної ділянки становить 162 кв. м; 
ділянка № НОМЕР_4 : від т. 10 до т. 11 – 3.34 м; від т. 11 до т. 12 - 1.90 м; від т. 12 до т. 13 – 4.25 м; від т. 13 до т. 14 - 1.06 м; від т. 14 до т. 16 - по лінії розподілу сараїв; від т. 16 до т. 19 - по лінії розподілу сараїв; від т. 19 до т. 20 – 3.21 м; від т. 20 до т. 23 – 1.83 м; від т. 23 до т. 24 – 0.93 м; від т. 24 до т. 25 – 1,81 м; від т. 25 до т. 26 – 0,41 м; від т. 26 до т. 27 - 5.99 м; від т. 27 до т. 28 – 1.61 м; від т. 28 до т. 29 – 1.38 м; від т. 29 до т. 30 – 2.30 м; від т. 30 до т. 31 - 2.57 м; від т. 31 до т.32 – 10.80 м; від т. 32 до т. 33 – 15.77 м; від т. 33 до т. 10 – 5.61 м.; загальна площа земельної ділянки становить 161 кв. м.
Виділити ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 земельні ділянки загальною площею 136 кв. м (на плані - зелений колір), (в тому числі земельна ділянка спільного використання 34 кв. м) яка розташована в межах: 
ділянка № НОМЕР_3 : від т. 17 до т. 18 – 4.62 м; від т. 18 до т. 19 – 3.40 м; від т. 19 до т. 16 - по лінії розподілу сараю літ. «Б»; від т. 16 до т. 17 – 3.40 м; загальна площа земельної ділянки становить 16 кв. м; 
ділянка № НОМЕР_4 : від т. 15 до т. 16 – 1.89 м; від т. 16 до т. 14 – по лінії розмежування сараїв «Б» та б1»; від т. 14 до т. 15 – 3.19 м; загальна площа: земельної ділянки становить 6 кв. м; 
ділянка № 3: від т. 5 до т. 6 - по лінії розподілу житлового будинку; від т. 6 до т. 21 – 5.54 м; від т. 21 до т. 22 – 3.71 м; від т. 22 до т. 23 – 1.01 м; від т. 23 до т. 24 – 0.93 м; від т. 24 до т. 25 – 1.84 м; від т. 25 до т. 26 - 0.41 м; від т. 26 до т. 27 – 5.99 м; від т. 27 до т. 28 – 1.61 м; від т. 28 до т. 29 – 1.38 м; від т. 29 до т. 30 - 2.30 м; від т. 30 до т. 31 - 2.57 м; від т. 31 до т. 4 – 9.31 м; від т. 4 до т. 5 - 1.39 м; загальна площа земельної ділянки станови становить 80 кв. м.
При застосуванні даного варіанту необхідно виконати роботи по облаштуванню хвіртки для доступу до своїх частин земельної ділянки між точками 4 та 31 (промір даної лінії становить 9.31 м.), частина якої запропонована ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .
При другому варіанті встановлення порядку користування земельною ділянкою по АДРЕСА_1 між співвласниками: для можливості проходу до частини земельної ділянки на якій розташована водопровідна колонка та прокладені комунікації водопостачання кожного із співвласників пропонується земельна ділянка спільного використання площею 68 кв. м (на плані в Додатку 5 - синій колір), яка розташована в межах: від т. 8 до т. 9 - 1.78 м; від т. 9 до т. 10 - 8.53 м; від т. 10 до т. 11 – 1.98 м; від т. 11 до т. 12 – 22.52 м; від т. 12 до т. 13 – 3.34 м; від т. 13 до т. 14 – 1. 90 м; від т. 14 до т. 15 – 4,25 м; від т. 15 до т. 16 – 1.06 м; від т. 16 до т. 17 - 3.19 м; від т. 17 до т. 18 – 1.89 м; від т. 18 до т. 19 – 3. 40 м; від т. 19 до т. 20 – 4.62 м; від т. 20 до т. 21 – 3.40 м; від т. 21 до т. 22 – 3.21 м; від т. 22 до т. 23 – 1.83 м; від т. 23 до т. 25 – 1.00 м; від т. 25 до т. 24 – 3.71 м; від т. 24 до т. 8 – 5.54 м. 
Виділити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 земельну ділянку загальною площею 357 кв. м (на плані - коричневий колір), (в тому числі земельна ділянка спільного використання 34 кв. м) яка розташована в межах: 
ділянки № 1: від т. 1 до т. 2 – 5.12 м; від т. 2 до т. 3 – 10.34 м; від т. 3 до т. 4 – 0.75 м; від т. 4 до т. 5 – 15.31 м; від т. 5 до т. 6 – 5.32 м; від т. 6 до т. 7 – 1.00 м; від т. 7 до т. 8 - по лінії розподілу житлового будинку; від т. 8 до т. 9 – 1.78 м; від т. 9 до т. 10 – 8.53 м; від т. 10 до т. 11 – 1.98 м; від т. 11 до т. 1 – 3.36 м; загальна площа земельної ділянки становить 190 кв. м; 
ділянка № НОМЕР_4 : від т. 12 до т. 13 – 3.34 м; від т. 13 до т. 14 - 1.90 м; від т. 14 до т. 15 – 4.25 м; від т. 15 до т. 16 – 1.06 м; від т. 16 до т. 18 – по лінії розподілу сараїв; від т. 18 до т. 21 – по лінії розподілу сараїв; від т. 21 до т. 22 – 3.21 м; від т. 22 до т. 23 – 1.83 м; від т. 23 до т. 26- 2.80 м.; від т. 26 до т. 27 - 3.39 м.; від т. 27 до т. 28 – 5.66 м.; від т. 28 до т. 29 – 9.00 м; від т. 29 до т. 30 – 15.77 м; від т. 30 до т. 12 – 5.61 м; Загальна площа земельної ділянки становить 132 кв. м.
Виділити ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 земельні ділянки загальною площею 136 кв. м (на плані - зелений колір), (в тому числі земельна ділянка спільного використання 34 кв. м) яка розташована в межах:
ділянки № НОМЕР_3 : від т. 19 до т. 20 – 4.62 м; від т. 20 до т. 21 – 3.40 м; від т. 21 до т. 18 – по лінії розподілу сараю літ. «Б»; від т. 18 до т. 19 – 3.40 м; загальна площа земельної ділянки становить 16 кв. м; 
ділянки № НОМЕР_4 : від т. 17 до т. 18 – 1.89 м; від т. 18 до т. 16 – по лінії розмежування сараїв «Б» та «б1»; від т. 16 до т. 17 – 3.19 м; загальна площа земельної ділянки становить 6 кв. м; ділянки № НОМЕР_2 : від т. 7 до т. 8 - по лінії розподілу житлового будинку; від т. 8 до т. 24 – 5.54 м; від т. 24 до т. 25 – 3.71 м.; від т. 25 до т. 23 – 1.00 м; від т. 23 до т. 26 – 2.80 ; від т. 26 до т. 27 – 3.39 м.; від т. 27 до т. 28 – 5.66 м; від т. 28 до т. 5 – 5.88 м; від т. 5 до т. 6 – 5.32 м; від т. 6 до т. 7 – 1.00 м; загальна площа земельної ділянки становить 81 кв. м.
При застосуванні даного варіанту необхідно виконати роботи по облаштуванню хвіртки (воріт) для доступу до своїх частин земельної ділянки між точками 5 та 28 (промір даної лінії становить 5.88 м.), частина якої запропонована ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .
При третьому варіанті встановлення порядку користування земельною ділянкою по АДРЕСА_1 між співвласниками для можливості проходу до частини земельної ділянки на якій розташована водопровідна колонка та прокладені комунікації водопостачання кожного із співвласників пропонується ділянка спільного користування площею 54 кв. м (на плані – синій колір), яка розташована в межах: від т. 8 до т. 9 – 1.78 м; від т. 9 до т. 10 – 8.50 м; від т. 10 до т. 11 – 1.93 м; від т. 11 до т. 12 – 16.80 м; від т. 12 до т. 21 – 1.07 м; від т. 21 до т. 22 – 3.40 м; від т. 22 до т. 23 – 3.21 м; від т. 23 до т. 24 – 1.43 м; від т. 24 до т. 26 – 1.41 м; від т. 26 до т. 27 – 3.72 м; від т. 27 до т. 8 – 5.54 м.
Виділити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 земельну ділянку загальною площею 357 кв. м (на плані - коричневий колір), (в тому числі земельна ділянка спільного використання 27 кв. м) яка розташована в межах: 
ділянка № 1: від т. 1 до т. 2 - 5.12 м; від 2 до т. 3 – 10.34 м; від т. 3 до т. 4 – 0.75 м; від т. 4 до т. 5 – 15.31 м; від т. 5 до т. 6 – 5.32 м; від т.6 до т. 7 – 1.00 м; від т. 7 до т. 8 - по лінії розподілу житлового будинку; від т. 8 до т. 9 - 1.78 м; від т. 9 до т. 10 - 8.50 м; від т. 10 до т. 11 – 1.93 м; від т. 11 до т. 1 – 3.36 м; загальна площа земельної ділянки становить 190 кв. м; 
ділянка № НОМЕР_4 : від т. 13 до т. 14 – 3.34 м; від т. 14 до т. 15 - 1.90 м; від т. 15 до т.16 – 4.25 м; від т. 16 до т. 17 – 1.06 м. від т. 17 до т. 19 – по лінії розподілу сараїв; від т. 19 до т. 22 по лінії розподілу сараїв; від т. 22 до т. 23 - 3.21 м.; від т. 23 до т. 24 – 1.43 м; від т. 24 до т. 25 – 3.49 м; від т. 25 до т. 28 – 5.33 м; від т. 28 до т. 29 – 10.80 м; від т. 29 до т. 30 – 15.77 м; від т. 30 до т. 13 - 5.61 ; загальна площа земельної ділянки становить 140 кв. м.
Виділити ОСОБА_3 ,  ОСОБА_4 ,  ОСОБА_5  земельні ділянки загальною площею 136 кв. м (на плані - зелений колір), (в тому числі земельна ділянка спільного використання 27 кв. м) яка розташована вмежах: 
ділянка № НОМЕР_3 : від т. 17 до т. 16 - 1.07 м; від т. 16 до т. 15 – 4.25 м; від т. 15 до т. 14 – 1.90 м; від т. 14 до т. 13 – 3.34 м; від т. 13 до т. 12 – 5.72 м; від т. 12 до т. 21 - 1.07 м; від т. 21 до т. 22 – 3.40 м; від т. 22 до т. 19 – по лінії розподілу сараю літ. «Б»; від т. 19 до т. 17 - по лінії розподілу сараю; загальна площа земельної ділянки становить 36 кв. м; 
ділянка № НОМЕР_4 : від т. 7 до т. 8 - по лінії розподілу будинку; від т. 8 до т. 27 – 5.54 м; від т. 27 до т. 26 – 3.71 м; від 26 до т. 24 - 1.41 м; від т. 24 до т. 25 – 3.49 м; від 25 до т. 28 – 5.33 м; від т. 28 дот. 5 – 4.08 м; від т. 6 до т. 7 – 1.00 м.
При застосуванні даного варіанту необхідно виконати роботи по облаштуванню хвіртки (воріт) для доступу до своїх частин земельної ділянки між точками 5 та 28 (промір даної лінії становить 4.08 м), частина якої запропонована ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

Мотивувальна частина 
Позиція Черкаського апеляційного суду

Згідно зі ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є забезпечення апеляційного оскарження рішення суду, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення учасників справи, переглянувши справу за наявними в ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційні скарги підлягають до часткового задоволення з наступних підстав. 

Мотиви, з яких виходить Черкаський апеляційний суд, та застосовані норми права

Суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї (ч.1 та ч. 2 ст. 367 ЦПК України).
Згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
У відповідності до ч. ч. 1, 2 та 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Рішення суду першої інстанції, на час його ухвалення, частково відповідало зазначеним вимогам, оскільки ґрунтувалось на повному і об`єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в сукупності, судом в цілому вірно застосовано норми матеріального права, якими врегульовуються спірні правовідносини, однак допущено порушення норм процесуального права. 
Так, у апеляційній скарзі скаржниками наведені обставини, які не бути враховані судом, на час ухвалення рішення, однак частково підлягають врахуванню апеляційним судом під час апеляційного перегляду справи, в тому числі з урахуванням заявленого стороною відповідачів клопотання, результатом якого стало проведення комплексної судової будівельно-технічної та земельно технічної експертизи. 
Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Положеннями ст. ст. 12, 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Судом встановлено, що спір між сторонами виник з підстав розподілу майна, яке перебуває у спільній частковій власності сторін, виділу частки в натурі з майна, визнання права власності та припинення права спільної часткової власності. 
З матеріалів справи вбачається, що позивачам ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в сукупності належить 29/40 частини домоволодіння по АДРЕСА_1 ( ОСОБА_1 – 9/40 частин та ОСОБА_2 – 1/2 частина). Відповідачам належить по 11/120 частин кожному в спірному домоволодінні.
Зміст права власності, яке полягає у праві володіння, користування та розпорядження своїм майном визначено у ст. 317 ЦК України.
Стаття 321 ЦК України закріплює конституційний принцип непорушності права власності, передбачений ст. 41 Конституції України та означає, що право власності є недоторканим, власник може бути позбавлений або обмежений у його здійсненні лише відповідно і в порядку, встановлених законом.
Відповідно до ст. 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Право спільної власності виникає з підстав, не заборонених законом. Спільна власність вважається частковою, якщо договором або законом не встановлена спільна сумісна власність на майно.
Частиною 1 ст. 356 ЦК України передбачено, що власність двох чи більше осіб з визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю, що, по суті, є правом двох або більше осіб за своїм розсудом володіти, користуватися і розпоряджатися належним їм у певних частках майном, яке складає єдине ціле.
Статтею 358 ЦК України визначено, що право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Якщо договір між співвласниками про порядок володіння та користування спільним майном відповідно до їхніх часток у праві спільної часткової власності посвідчений нотаріально, він є обов`язковим і для особи, яка придбає згодом частку в праві спільної часткової власності на це майно.
Частиною 1 ст. 364 ЦК України передбачено право співвласника на виділ у натурі частки з майна, що є у спільній частковій власності.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється.
У спорах про поділ житлового будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності.
Оскільки після виділу частки зі спільного нерухомого майна в порядку ст. 364 ЦК України право спільної часткової власності припиняється, то при виділі частки зі спільного нерухомого майна власнику, що виділяється, та власнику (власникам), що залишаються, має бути виділена окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого (інших) співвласників, мати окремий вихід, окрему систему життєзабезпечення (водопостачання, водовідведення, опалення тощо), тобто складати окремий об`єкт нерухомого майна в розумінні статті 181 цього Кодексу.
У постанові від 03 квітня 2013 року в справі № 6-12цс13 Верховний Суд України дійшов висновку, що виділ часток (поділ) жилого будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або у разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. Відтак визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників. Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права стосовно спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, суд, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), повинен передати співвласнику частки жилого будинку та нежилих будівель, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню будівлі. Під неспівмірною шкодою господарського призначення слід розуміти суттєве погіршення технічного стану жилого будинку, перетворення в результаті переобладнання жилих приміщень у нежитлові, надання в рахунок частки приміщень, які не можуть бути використані як житлові через невеликий розмір площі або через неможливість їх використання (відсутність денного світла тощо).
Крім того, у постанові від 16 листопада 2016 року в справі № 6-1443цс16 Верховний Суд України дійшов висновку, що «виходячи з аналізу змісту норм статей 183, 358, 364 ЦК України можна дійти висновку, що виділ часток (поділ) нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін буде виділено нерухоме майно, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, то з урахуванням конкретних обставин такий поділ (виділ) можна провести зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. Отже, визначальним для виділу частки або поділу нерухомого майна в натурі, яке перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування майном, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу майна відповідно до часток співвласників. Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права щодо спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, то, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), суд повинен передати співвласнику частину нерухомого майна, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо, без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню майна. Якщо в результаті поділу (виділу) співвласнику передається частина нерухомого майна, яка перевищує його частку, суд стягує з нього відповідну грошову компенсацію і зазначає в рішенні про зміну часток у праві власності на це майно».
Частиною 1 ст. 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч. 1 ст. 81 ЦПК України).
При цьому, у відповідності до ч. ч. 1 – 3 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об’єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв’язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими ст. 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні (ст. 110 ЦПК України).
Згідно з п. 9.19 ДБН В.2.2-15-2019 «Будинки і споруди. Житлові будинки», площа загальної кімнати в однокімнатній квартирі повинна бути не меншою 14 кв. м, в інших квартирах - не менше 16 кв. м. Мінімальна площа спальні на одну особу - 8 кв. м, на дві - 10 кв. м. Мінімальна площа кухні в однокімнатній квартирі - 8 кв. м, в однокімнатній квартирі допускається зменшування площі кухні до 5 кв. м (пункт 9.19).
Звертаючись до суду з позовом, позивачі надали суду висновок експерта підготовлений на їх замовлення від 17.12.3018 № 13/18 – БТ, ЗТ. Суд, задовольняючи вимоги позивачів, дійшов висновку, що наявний в матеріалах справи висновок експерта за результатами проведення комплексної будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи дає можливість виділити позивачам 29/40 частини спірного домоволодіння до запропонованого варіанту № 2 (додаток 2), який буде відповідати інтересам кожного з співвласників та забезпечить приблизно рівні умови користування будинком.
Проте, оскаржуючи рішення суду першої інстанції, скаржники, зокрема, посилаються на невідповідність розмір кімнати 2-3 технічній документації (кімната має менший розмір, ніж вказано в технічному паспорті) та на те, що при проведенні експертизи, яку суд поклав в основу рішення, експерти не заходили до приміщення та не здійснювали проміри, що ставить під сумнів проведені ними розрахунки і сам висновок в цілому. 
Під час проведення комплексної судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи, на підставі ухвали Черкаського апеляційного суду від 11.02.2020, вимоги викладені в скаргах знайшли своє підтвердження, оскільки згідно до наведеної експертизи площа спірної кімнати 2-3 становить 11.7 кв. м, згідно ж експертному висновку від 17.12.2018 № 13/18 – БТ, ЗТ – 12,4 кв. м (вартість визначалась станом на час проведення експертиз), що впливає на результати вирішення спору.
Згідно з висновком від 20 січня 2020 року № 242-243/1395-1396/20-23 судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи житлового будинку по АДРЕСА_1 , який належить на праві спільної часткової власності, ідеальна частка ОСОБА_1 становить 9/40, ОСОБА_2 – 1/2 ідеальна частка; ОСОБА_3 – 11/120 ідеальна частка, ОСОБА_4 – 11/120 ідеальна частка, ОСОБА_5 – 11/120 ідеальна частка. Ідеальна частка яку просять виділити позивачі в сукупності їх часток становить 29/40.
Зазначеним висновком експерта встановлено, що мінімально необхідна площа для однокімнатної квартири, у відповідності до ДБН В.2.2-15-2019 «Будинки і споруди. Житлові будинки.», становить 28 кв. м (нижня і верхня межі площі однокімнатної вкартири 28 – 40 кв. м).
Загальна площа спірного будинку літ. «А-І» з прибудовами літ. , «А1 –І» та «а» становить 97,7 кв. м. Отже, ідеальні частки в сукупності позивачів 29/40 – 70,7 кв. м, відповідачів 11/40 – 26,9 кв. м.
У висновку від 20 січня 2020 року № 242-243/1395-1396/20-23 визначено два варіанти поділу житлового будинку. 
При реалізації першого варіанту поділу відступ від ідеальних часток по вартості будинковолодіння для першого співвласника 29/40 частки (9/40 та 1/2) будинковолодіння на 36 477 грн менше, відповідно для другого співвласника 11/40 на 36 477 грн більше. По площі житлового будинку на 13 кв. м, відповідно, менше та більше. Даний варіант відповідає фактичному порядку користування приміщеннями, який склався між співвласниками, тому виконувати ремонто-будівельні роботи по переплануванню та переобладнанню в приміщеннях житлового будинку з прибудовами не потрібно.
Щодо реалізації другого варіанту поділу, експертом вказано, що при такому варіанті поділу житлового будинку реальна частка 29/40 (9/40 та 1/2) становитиме 69,5 кв. м (при ідеальній в 70,8 кв. м), отже відступ від ідеальної частки становитиме по площі на 1,3 кв. м менше. При цьому, першому співвласнику 29/40 частин виділяються приміщення: 1-1 коридор площею 6.2 кв. м, 1-2 кухні – 9.4 кв. м, 1-4 житлової кімнати – 8.2 кв. м, 1-5 житлової кімната – 14.6 кв. м, 1-6 житлової кімнати – 8.1 кв. м, 1-7 коридор – 11.3 кв. м, 2-3 житлової кімнати – 11.7 кв. м, загальною площею 69.5 кв. м, вартістю 264 144 грн 00 коп. 
Реальна частка 11/40 (11/120, 11/120, 11/120) – 28,2 кв. м (при ідеальній в 26,9 кв. м), таким чином відступ від ідеальної частки становитиме по площі житлового будинку на 1,3 кв. м більше. При цьому, другому співвласнику 11/40 частин виділяються приміщення: 2-1 коридор – 6,7 кв. м, 2-2 житлова кімната – 14, 4 кв. м, 2-4 кухня – 7,1 кв. м загальною площею 28,2 кв. м, вартістю 89 370 грн 00 коп. 
При реалізації другого варіанту поділу відступ від ідеальних часток по вартості будинковолодіння для першого співвласника 29/40 частки будинковолодіння на 602 грн. більше, відповідно для другого співвласника 11/40 на 602 грн менше. 
Для реалізації другого варіанту поділу в житловому будинку, експертом запропоновано провести роботи по переплануванню та переобладнанню: демонтаж дверного блоку, мурування між житловими кімнатами 2-2 та 2-3, влаштування дверного прорізу між житловою кімнатою 1-6, реконструкцію системи опалення та електропостачання з метою забезпечення їх автономномті. 
Колегія суддів враховує, що приведені переобладнання не потребують значних грошових та трудових ресурсів.
Так як з позовом про виділ частки звернулись позивачі, тому колегія суддів дійшла висновку про те, що роботи з демонтажа дверного блоку, мурування між житловими кімнатами 2-2 та 2-3, та влаштування дверного прорізу між житловою кімнатою 1-6 необхідно покласти саме на позивачів.
За наведеним варіантом відповідачам необхідно лише провести реконструкцію системи опалення та електропостачання у частині будинку, яка залишається їм після виділу.
Частини будинку, що виділяються мають ізольовані окремі входи. За вказаним варіантам другим співвласникам виділяється на ряду з іншими надвірними спорудами існуюча вбиральня, якою останні фактично користуються.
Таким чином площа 11/40 частини основної частини будівлі, яка залишається після виділу становить 28,2 кв. м, що достатньо для влаштування однокімнатної квартири згідно з вимогами ДБН. Виділ кожному із співвласників приміщення в спірному домоволодінні по АДРЕСА_1 , яке б відповідало вимогам ДБН щодо ізольованої квартири, та яке за розміром відповідало б часткам співвласників у праві спільної часткової власності на вказане майно, є технічно можливим.
Вирішуючи спір, колегією суддів також враховано позицію сторін, висловлену після ознайомлення з висновками проведеної судової експертизи, те, що позивачі просили вирішити спір шляхом виділення в натурі 29/40 частини спірного домоволодіння відповідно до варіанту № 2 додатку № 3 висновку експерта № 242/243/1395-1396/20-23 від 20 січня 2021 року, а також виділити їм в користування земельну ділянку відповідно до варіанту № 2 додатку № 5 вище наведеного висновку експерта, або залишити рішення суду першої інстанції без змін. Відповідачі вважали прийнятним лише 1 варіант поділу будинку, який відповідає фактичному користуванню зі сплатою позивачам 36 477 грн компенсації. Стосовно варіанту встановлення порядку користування земельною ділянкою в спільному домоволодінні то їх також задовольняє варіант № 1 проведеної експертизи. При цьому, позивачі, як ініціатори даного позову, категорично заперечували проти 1 варіанту поділу домоволодіння за яким відступ від ідеальних часток по вартості становить 36 477 грн, тоді як по другому варіанту – 602 грн.
За наведених обставин, колегія суддів приходить до переконання, що наявний в матеріалах справи висновок від 20 січня 2021 року № 242-243/1395-1396/20-23 за результатами проведення комплексної судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи дає можливість виділити позивачам, які і ініціювали звернення до суду з даним позовом, в натурі 29/40 частини домоволодіння по АДРЕСА_1 до запропонованого варіанту № 2 (Додаток № 3), також, наведений висновок дає можливість встановити порядок користування земельною ділянкою по АДРЕСА_1 між співвласниками відповідно до запропонованого варіанту № 2 (згідно додатку № 5). При застосуванні даного варіанту розподілу земельної ділянки необхідно виконати роботи по облаштуванню хвіртки (воріт) для доступу до своїх частин земельної ділянки, частина якої запропонована ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .
Аналізуючи доводи апеляційних скарг колегія суддів зауважує на тому, що визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності є не порядок користування майном, на чому наголошують скаржники, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників.
В свою чергу судова колегія наголошує, що учасники справи на власний розсуд розпоряджаються своїми правами щодо предмета спору. 
Відповідно до правових норм ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. 
Заперечуючи, щодо заявлених позовних вимог сторона відповідачів зустрічних вимог щодо збільшення їхніх часток у спільній частковій власності не заявляла та з зустрічним позовом не зверталася. 
Отже, суд першої інстанції прийшов до обгрунтованого висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, однак формулювання змісту їх задоволення судом апеляційної інстанції підлягає зміні, виходячи з висновків комплексної судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи від 20 січня 2021 року № 242-243/1395-1396/20-23, проведеної на підставі ухвали Черкаського апеляційного суду від 11 лютого 2021 року у даній справі, якою задоволено, клопотання сторони відповідачів про її призначення. 
Таким чином, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційні скарги підлягають до часткового задоволення, рішення суду першої інстанції - до зміни в частині виділення 29/40 частин домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 та виділення в користування земельної ділянки, в іншій частині оскаржуване рішення підлягає залишенню без змін.
Вирішення справи в суді як правило тягне за собою судові витрати.
Частиною 1 ст. 133 ЦПК України передбачено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема витрати на професійну правничу допомогу та проведення експертизи. 
Відповідно до ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги. Порядок розподілу судових витрат між сторонами регламентовано ст. 141 ЦПК України.
Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. (ч. ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України).
Частинами 1, 13 ст. 141 ЦПК України визначено, що судові витрати покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Якщо суд, зокрема, апеляційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.
У приведеному рішенні розмір судових витрат та порядок їх стягнення, враховуючи докази наявні в матеріалах справи, визначений в цілому правильно, однак останні розподілені між відповідачами в солідарному порядку, що суперечить вище приведеним правовим нормам. Оскільки, солідарне стягнення суми судових витрат законом не передбачено.
За викладеного колегія вважає за необхідне здійснити їх перерозподіл не змінюючи їх розміру. Стягнути судовий збір за подачу позовної заяви: із ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 та ОСОБА_2 по 256 грн 13 коп.; із ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 та ОСОБА_2 по 256 грн 13 коп.; із ОСОБА_5 на користь ОСОБА_1 та ОСОБА_2 по 256 грн 13 коп.
Стягнути витрати за надання правничої допомоги: із  ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 та ОСОБА_2 по 1000 грн 00 коп.; із ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 та ОСОБА_2 по 1 000 грн 00 коп.; із ОСОБА_5 на користь ОСОБА_1 та ОСОБА_2 по 1 000 грн 00 коп. 
В той же час судова колегія беручи до уваги, що у справі, яка є предметом даного апеляційного перегляду було проведено два експертних дослідження, оплату за які було проведено стороною позивачів та стороною відповідачів, окремо за кожне з них. Тому суд вважає за доцільне взаємно відмовити кожній зі сторін у стягненні витрат відповідно з їх опонентів виходячи з принципу пропорційності та розумного балансу прав та інтересів кожної сторони. 
Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 376, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, апеляційний суд,  

п о с т а н о в и в  :

Апеляційні скарги ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 25 жовтня 2019 року задовольнити частково.
Рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 25 жовтня 2019 року змінити в частині виділення 29/40 частин домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , виділення в користування земельної ділянки та розподілу судових витрат.
Виділити ОСОБА_1 , ОСОБА_2 29/40 частини домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до другого варіанту розподілу домоволодіння згідно висновку експерта № 242/243/1395-1396/20-23 від 20 січня 2021 року, а саме: приміщення 1-1 коридор площею 6.2 кв. м; приміщення 1-2 кухню площею 9.4 кв. м; приміщення 1-4 житлова кімнату площею 8.2 кв. м; приміщення 1-5 житлову кімнату площею 14.6 кв. м; приміщення 1-6 житлову кімнату площею 8.1 кв. м; приміщення 1-7 коридор площею 11.3 кв. м; приміщення 2-3 житлову кімнату, площею 11.7 кв. м, загальною площею 69.5 кв. м, вартістю 264 144 грн 00 коп.
З урахуванням надвірних будівель та споруд виділити: сарай літ. «Б», площею 12.8 кв. м; сарай літ. «б»; погріб «Г», ворота з хвірткою № 1; огорожа № 2, 1/2 водоколонки з водопроводом № 4; 1/2 огорожі № 3 вартістю 56 369 грн 00 коп. разом по домоволодінню 320 513 грн 00 коп.
В спільному користуванні залишити: водоколонку з водопроводом № 4 та огорожу № 3.
Демонтаж дверного блоку, мурування між житловими кімнатами 2-2 та 2-3, влаштування дверного прорізу між житловою кімнатою 1-6 та житловою кімнатою 2-3 покласти на ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .
Реконструкцію системи опалення та електропостачання провести кожному власнику у належній йому частині житлового будинку.
Лінія розподілу горища житлового будинку проходить по лінії розподілу першого поверху.
Стягнути з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 компенсацію в сумі 602 грн 00 коп. за частку в натурі, яка після поділу стала більша за ідеальну.
Виділити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 земельну ділянку, відповідно до другого варіанту встановлення порядку користування земельною ділянкою за адресою: АДРЕСА_1 , згідно висновку експерта № 242/243/1395-1396/20-23 від 20 січня 2021 року.
А саме: для можливості проходу до частини земельної ділянки на якій розташована водопровідна колонка та прокладені комунікації водопостачання кожного із співвласників виділити земельну ділянку спільного використання площею 68 кв. м на плані – синій колір), яка розташована в межах: від т. 8 до т. 9 - 1.78 м; від т. 9 до т. 10 - 8.53 м.; від т. 10 до т. 11 – 1.98 м.; від т. 11 до т. 12 – 22.52 м.; від т. 12 до т. 13 – 3.34 м.; від т. 13 до т. 14 – 1. 90 м.; від т. 14 до т. 15 – 4,25 м.; від т. 15 до т. 16 – 1.06 м.; від т. 16 до т. 17 - 3.19 м.; від т. 17 до т. 18 – 1.89 м.; від т. 18 до т. 19 – 3. 40 м.; від т. 19 до т. 20 – 4.62 м.; від т. 20 до т. 21 – 3.40 м.; від т. 21 до т. 22 – 3.21 м.; від т. 22 до т. 23 – 1.83 м.; від т. 23 до т. 25 – 1.00 м.; від т. 25 до т. 24 – 3.71 м.; від т. 24 до т. 8 – 5.54 м.
Виділити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 земельну ділянку загальною площею 357 кв. м (на плані - коричневий колір), (в тому числі земельна ділянка спільного використання 34 кв. м) яка розташована в межах:
ділянки № 1: від т. 1 до т. 2 – 5.12 м.; від т. 2 до т. 3 – 10.34 м.; від т. 3 до т. 4 – 0.75 м.; від т. 4 до т. 5 – 15.31 м.; від т. 5 до т. 6 – 5.32 м.; від т. 6 до т. 7 – 1.00 м.; від т. 7 до т. 8 - по лінії розподілу житлового будинку; від т. 8 до т. 9 – 1.78 м.; від т. 9 до т. 10 – 8.53 м.; від т. 10 до т. 11 – 1.98 м.; від т. 11 до т. 1 – 3.36 м.; Загальна площа земельної ділянки становить 190 кв. м.;
ділянка № НОМЕР_4 : від т. 12 до т. 13 – 3.34 м.; від т. 13 до т. 14 - 1.90 м.; від т. 14 до т. 15 – 4.25 м.; від т. 15 до т. 16 – 1.06 м.; від т. 16 до т. 18 – по лінії розподілу сараїв; від т. 18 до т. 21 – по лінії розподілу сараїв; від т. 21 до т. 22 – 3.21 м.; від т. 22 до т. 23 – 1.83 м.; від т. 23 до т. 26- 2.80 м.; від т. 26 до т. 27 - 3.39 м.; від т. 27 до т. 28 – 5.66 м.; від т. 28 до т. 29 – 9.00 м.; від т. 29 до т. 30 – 15.77 м.; від т. 30 до т. 12 – 5.61 м.; Загальна площа земельної ділянки становить 132 кв. м.
Покласти роботи по облаштуванню хвіртки (воріт) для доступу до своїх частин земельної ділянки між точками 5 та 28 (промір даної лінії становить 5.88 м.) на ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .
Стягнути судовий збір за подачу позовної заяви: із ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 та ОСОБА_2 по 256 грн 13 коп.; із ОСОБА_4 на користь ОСОБА_10 та ОСОБА_2 по 256 грн 13 коп.; із ОСОБА_5 на користь ОСОБА_10 та ОСОБА_2 по 256 грн 13 коп.;
Стягнути витрати за надання правничої допомоги: із ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 та ОСОБА_2 по 1 000 грн 00 коп.; із ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 та ОСОБА_2 по 1 000 грн 00 коп.; із ОСОБА_5 на користь ОСОБА_1 та ОСОБА_2 по 1 000 грн 00 коп.
В іншій частині рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 25 жовтня 2019 року залишити без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Повний текст постанови складено 24 березня 2021 року.

Головуючий Л. І. Василенко 

Судді:      В. Г. Бородійчук 

В. О. Єльцов