УХВАЛА

18 березня 2021 року 
м. Київ
справа № 215/1419/19
адміністративне провадження № К/9901/10686/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду (далі - Суд):
судді-доповідача - Радишевської  О.Р.,
суддів - Шевцової Н.В., Уханенка С.А.,
перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 20 лютого 2020  року в справі №215/1419/19 за позовом ОСОБА_1 до виконавчого комітету Тернівської районної у місті Кривий Ріг ради про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити певні дії, 
УСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 ) звернувся до суду з позовом до виконавчого комітету Тернівської районної у місті Кривий Ріг ради, у якому просив: 
- визнати протиправною бездіяльність і зобов`язати вчинити дії відповідно до заяви від 11 лютого 2019 року вх. № 109 для забезпечення гарантій держави на вільне волевиявлення на виборах Президента України 31 березня 2019 року;
- захистити права, пов`язані з виборчим процесом, свободою пересування та вільним вибором місця проживання, відповідно до статей 3, 19, 22, 33, 69-71 Конституції України, шляхом встановлення наявності компетенції (повноважень) виконавчого комітету Тернівської районної у місті Кривий Ріг ради на реєстрацію місця перебування за адресою: 50083, місто Кривий Ріг, вулиця Ухтомського, 2-8, за якою він надає соціальні послуги особі з інвалідністю;
- захистити інтереси, пов`язані з виборчим процесом, зобов`язавши виконавчий комітет Тернівської районної у м. Кривий Ріг ради зареєструвати місце його перебування та індивідуальним актом передати органам реєстрації стосовно нього інформацію для внесення до Єдиного державного демографічного реєстру, чим забезпечити його право голосу на виборах Президента України 31  березня 2019 року;
- захистити право голосу на виборах Президента України 31 березня 2019 року, зазначивши закон чи інший нормативно-правовий акт, вимоги яких порушив виконавчий комітет Тернівської районної у місті Кривий Ріг ради, згідно зі статтею 249 Кодексу адміністративного судочинства України.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11 червня 2019 року, залишеною без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 20 лютого 2020 року, позов повернуто позивачу.
Ухвалою Верховного Суду від 27 квітня 2020 року касаційну скаргу залишено без руху; надано скаржнику для усунення недоліків касаційної скарги шляхом: сплати судового збору і надіслання належних доказів на підтвердження його сплати або документів на підтвердження того, що розмір судового збору перевищує 5% розміру річного доходу за 2019 рік; подання до суду касаційної інстанції заяви про поновлення строку на касаційне оскарження із зазначенням поважних підстав для його поновлення і надіслання належних доказів; уточнення вимог касаційної скарги із зазначенням судових рішень, про перегляд яких подано вказану касаційну скаргу.
Ухвалою Верховного Суду від 09 липня 2020 року продовжено ОСОБА_1 строк для усунення недоліків касаційної скарги на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 20 лютого 2020  року в справі №215/1419/19 протягом десяти днів із дня вручення ухвали про продовження строку для усунення недоліків касаційної скарги.
Ухвалою Верховного Суду від 12 січня 2021 року продовжено ОСОБА_1 строк для усунення недоліків касаційної скарги на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 20 лютого 2020  року в справі №215/1419/19 протягом десяти днів із дня вручення ухвали про продовження строку для усунення недоліків касаційної скарги.
Ухвалу про продовження строк для усунення недоліків касаційної скарги скаржником отримано 23 лютого 2021 року, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення.
Статтею 329 КАС України передбачено, що касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється із дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів із дня вручення йому такого судового рішення.
Строк на подання касаційної скарги також може бути поновлений у разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною п`ятою статті 333 цього Кодексу.
З оскаржуваної постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 20  лютого 2020 року встановлено, що її прийнято без повідомлення (виклику) учасників справи, повний текст якої складено цього ж дня. Тобто останнім днем строку на її касаційне оскарження є 23 березня 2020 року (21-22 березня 2020 року - вихідні дні).
Касаційну скаргу надіслано до Суду 07 квітня 2020 року, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження.
У касаційній скарзі скаржник не порушував питання про поновлення строку на касаційне оскарження, причини його пропуску не зазначав.
На виконання вимог Суду про залишення касаційної скарги без руху скаржником надіслано заяву, у якій, на обґрунтування поважних причин пропуску строку на касаційне оскарження указує про те, що докази отримання постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 20  лютого 2020 року містяться у матеріалах справи. 
Водночас Суд позбавлений можливості перевірити цю обставину з огляду на те, що матеріали справи витребовуються із суду першої інстанції лише в разі відкриття провадження в справі.
У заяві скаржником не уточнено оскаржувані судові рішення, про перегляд яких подано вказану касаційну скаргу.
Щодо сплати судового збору, у заяві скаржник просить звільнити від його сплати в зв`язку із тяжким матеріальним становищем. На підтвердження указаної обставини долучено довідку Тернівського УПСЗН в місті Кривому Розі №4863 від 01 вересня 2020 року про те, що щомісячна компенсаційна виплата непрацюючій працездатній особі, яка доглядає за особою з інвалідністю, складає 797,22 грн (за період із вересня 2018 року по серпень 2020 року).
Відповідно до частини першої  статті 133 КАС України  суд, ураховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.
Згідно з частиною другою  статті 132 КАС  України  розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
Частиною першою  статті 8 Закону України «Про судовий збір»  передбачено, що, ураховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача  -  фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Отож звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду. Суд, вирішуючи це питання, ураховує майновий стан сторони, який є оціночним і залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану.
З огляду на викладене, оскільки скаржник не надав належних доказів неможливості сплати судового збору, підстави для звільнення від сплати судового збору відсутні.
Відповідно до частини другої статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, установлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.
Пунктом 1 частини четвертої статті 169 КАС України передбачено, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.
Оскільки скаржником не усунуто недоліків касаційної скарги, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, касаційну скаргу необхідно повернути скаржнику.
Керуючись статтями 132, 133, 169, 248, 332 КАС України, Суд
УХВАЛИВ:
Відмовити ОСОБА_1 в задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.
Касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 20 лютого 2020  року в справі №215/1419/19 повернути особі, яка її подала.
Роз`яснити, що повернення касаційної скарги не позбавляє права повторного звернення до суду касаційної інстанції в порядку, установленому законом.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та не може бути оскаржена.
Суддя-доповідач:                                                                      О.Р. Радишевська
Судді:                                                                                          Н.В. Шевцова
                                                                                                      С.А. Уханенко