Ухвала
04 лютого 2021 року
м. Київ
справа № 337/1349/16-ц
провадження № 61-774ск21
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Шиповича В. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , який діє в своїх інтересах та інтересах малолітнього ОСОБА_2 на рішення Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 14 вересня 2017 року та постанову Запорізького апеляційного суду 09 грудня 2020 року у справі за позовом  ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи: приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Самчук Тетяна Валеріївна, приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Якіб`юк Юлія Арсенівна, Приватне акціонерне товариство «Київський страховий дім», ОСОБА_6 про визнання договору купівлі-продажу недійсним та витребування майна з чужого незаконного володіння,
особа, яка подала апеляційну скаргу, - ОСОБА_1 , який діє в своїх інтересах та інтересах малолітнього ОСОБА_2 ,
ВСТАНОВИВ:
13 січня 2021 року засобами поштового зв`язку  ОСОБА_1 , який діє в своїх інтересах та інтересах малолітнього ОСОБА_2 , подав до Верховного Суду касаційну скаргу у цивільній справі № 337/1349/16-ц на рішення Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 14 вересня 2017 року та постанову Запорізького апеляційного суду 09 грудня 2020 року (повний текст складено 14 грудня 2020 року) в частині позовних вимог про витребування майна з чужого незаконного володіння.
За змістом частини першої статті 394 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження) вирішує колегія у складі трьох суддів після одержання касаційної скарги оформленої відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.
Касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.
В касаційній скарзі  ОСОБА_1 зазначає, що оскаржує рішення Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 14 вересня 2017 року та постанову Запорізького апеляційного суду 09 грудня 2020 року в частині позовних вимог про витребування майна, при цьому визначаючи розмір судового збору посилається на підпункт 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», який передбачає ставки судового збору за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру.
Разом із тим вимоги про витребування майна є вимогами майнового характеру та ціна позову в такому випадку визначається вартістю витребуваного майна (пункт 2 частини першої статті 176 ЦПК України).
Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Позов було подано до суду у квітні 2016 року.
Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції на час подання позову) за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.
Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору за подання касаційної скарги на рішення суду становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в межах оспорюваної суми.
До касаційної скарги додано документ, що підтверджує сплату судового збору в розмірі 1 102,40 грн, однак не наведено обґрунтування такого розміру відповідно до ціни позову (вартості спірного майна).
Оскаржуваними судовими рішеннями витребувано квартиру за адресою: 
АДРЕСА_1 .
Таким чином розмір судового збору за подану касаційну скаргу має визначатися за формулою: 1% вартості спірної квартири х 2 .
На час вирішення питання про відкриття касаційного провадження матеріали цивільної справи № 337/1349/16-ц в розпорядженні Верховного Суду відсутні, натомість заявник має можливість ознайомитися із Договором 
купівлі-продажу від 13 січня 2016 року, за яким спірна квартира була придбана його дружиною ОСОБА_5 та який містить відомості про вартість відчужуваного майна. 
З метою усунення недоліків касаційної скарги ОСОБА_1 має обґрунтувати розмір сплаченого судового збору виходячи із ціни позову обчисленої згідно пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України і статті 4 Закону України «Про судовий збір», а у разі, якщо розмір сплаченого судового збору не відповідає вказаним вимогам закону, доплатити судовий збір та надати суду оригінал документу, що підтверджує сплату судового збору у визначеному законом розмірі і порядку.
Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, код ЄДРПОУ: 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача (стандарт IBAN): UA288999980313151207000026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». 
Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, визначених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду
УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу ОСОБА_1 , який діє в своїх інтересах та інтересах малолітнього ОСОБА_2 на рішення Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 14 вересня 2017 року та постанову Запорізького апеляційного суду 09 грудня 2020 року у цивільній справі № 337/1349/16-ц залишити без руху.
Визначити для усунення недоліків касаційної скарги строк - десять днів з дня вручення ОСОБА_1 копії цієї ухвали.
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особі, яка її подала.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.
 
Суддя                                                                                                             В. В. Шипович