УХВАЛА

03 березня 2021 року
м. Київ
справа №160/3200/20
адміністративне провадження №К/9901/5562/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Хохуляка В.В.,
суддів: Бившевої Л.І.,  Ханової  Р.Ф., 
перевіривши касаційну скаргу перевіривши касаційну скаргу Дніпровської міської ради на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15 липня 2020 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 12 листопада 2020 року у справі №160/3200/20 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «СІМ`Я-4», Громадської організації «Центр Захисту», ОСОБА_1 , Громадської організації «Платформа Громадський Контроль», Товариства з обмеженою відповідальністю «КП Центральний ринок» до Дніпровської міської ради про визнання нормативно-правового акту протиправним та зобов`язання вчинити певні дії,

УСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «СІМ`Я-4», Громадська організації «Центр Захисту», ОСОБА_1 , Громадська організація «Платформа Громадський Контроль», Товариство з обмеженою відповідальністю «КП Центральний ринок» звернулось до адміністративного суду з позовом до Дніпровської міської ради про визнання протиправними та нечинними рішення Дніпровської міської ради №8/52 та №9/52 від 18 грудня 2019 року «Про внесення змін до рішення Дніпровської міської ради від 06 грудня 2017 року №13/27 «Про ставки земельного податку, розмір орендної плати за землю, пільги зі сплати земельного податку на території міста».

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15 липня 2020 року, залишеним без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 12 листопада 2020 року, позов задоволено повністю.

Не погоджуючись з рішеннями судів першої та апеляційної інстанцій Дніпровська міська рада 19 лютого 2020 року звернулась з касаційною скаргою та заявою про поновлення процесуального строку до Верховного Суду.

Відповідно до частини першої та другої статті 329 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Керуючись частиною п`ятою статті 4 Закону України «Про доступ до судових рішень» від 22 грудня 2005 року №3262, згідно з якою судді мають право на доступ до усіх інформаційних ресурсів Єдиного державного реєстру судових рішень з`ясовано, що постанова Третього апеляційного адміністративного суду від 12 листопада 2020 року була розглянута в судовому засіданні. Враховуючи викладене, останнім днем для звернення до суду касаційної інстанції з касаційною скаргою в межах встановленого законом строку був день із датою 12 грудня 2020 року, в той час, як касаційну скаргу до Верховного Суду заявником подано 11 лютого 2021 року, що свідчить про пропуск встановленого законом процесуального строку на касаційне оскарження.

Надаючи оцінку доводам викладеним у заяві про поновлення строку на касаційне оскарження, суд зазначає наступне.

В обґрунтування підстав поважності пропуску процесуального строку відповідач зазначає, що у зв`язку з обмеженим фінансуванням суду апеляційної інстанції постанова від 12 листопада 2020 року надійшла на адресу Дніпровської міської ради лише 29 грудня 2020 року, що підтверджується копією супровідного листа від 19 листопада 2020 року із відміткою штампу канцелярії.

Крім того, відповідач зазначає, що вже звертався 28 січня 2021 року, тобто в межах строку визначеного статтею 329 КАС України, з касаційною скаргою до Верховного Суду, однак ухвалою від 05 лютого 2020 року касаційну скаргу було повернуто, оскільки касаційна скарга не містила підстав касаційного оскарження судових рішень.

Звертаючись з касаційною скаргою вдруге Дніпровська міська рада зазначає, що дотримання строків при первинному зверненні, повторне звернення з належно оформленою касаційною скаргою в найкоротший термін є підставою для поновлення пропущеного строку.

Згідно з частиною третьою статті 166 КАС України заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом.

Пунктами 6 та 7 частини першої статті 167 КАС України серед загальних вимог до форми та змісту письмового клопотання встановлено, що таке клопотання повинно містити перелік документів та інших доказів (за наявності), що до нього додаються, а також інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Аналіз викладених положень КАС України дає підстави для висновку, що при зверненні до суду з письмовим клопотанням щодо вирішення певного питання заявник повинен надати відповідні докази (за наявності), які підтверджують викладені у клопотанні обставини. 

Відповідно до частини першої статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Згідно з пунктом 6 частини другої статті 330 КАС України у касаційній скарзі зазначаються у разі необхідності - клопотання особи, що подає касаційну скаргу.

Зі змісту частин другої та третьої статті 329 КАС України вбачається, що учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Учасники справи мають право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження у разі його пропуску з поважних причин, крім визначених законом випадків.

Враховуючи викладене, пропущений строк касаційного оскарження може бути поновлений судом, якщо за результатами оцінки та перевірки наведених заявником у відповідній заяві підстав пропуску такого строку, суд дійде висновку про їх поважність.

Для здійснення судом належної оцінки та перевірки доводів, наведених заявником в обґрунтування поважності підстав пропуску строку касаційного оскарження, такі доводи повинні бути підтверджені відповідними письмовими документами або іншими доказами, з яких достовірно вбачається існування обставин, зазначених у заяві про поновлення строку.

У касаційній скарзі заявник просить визнати поважними підстави пропуску строку касаційне оскарження судових рішень, з огляду на те, що копію оскаржуваної постанови отримано представником відповідача 29 грудня 2020 року, що підтверджується копією супровідного листа з відміткою штампу вхідної кореспонденції канцелярії міської ради.

Проте, наданий доказ не може свідчити про факт отримання оскаржуваного рішення міською радою, а свідчить лише про факт його реєстрації канцелярією.

У даному випадку належними доказами факту отримання копії оскаржуваного судового рішення можуть бути докази такі як: поштовий конверт в якому оскаржувану постанову було направлено рекомендованим листом на адресу заявника з відтиском штемпелю відділення поштового зв`язку або довідка суду апеляційної інстанції про час направлення копії відповідного судового рішення на адресу відповідача.

Враховуючи викладене, пропущений строк касаційного оскарження може бути поновлений судом, якщо за результатами оцінки та перевірки наведених заявником у відповідній заяві підстав пропуску такого строку, суд дійде висновку про їх поважність.

Таким чином, заявнику слід надати суду обґрунтовану заяву про поновлення строку на касаційне оскарження, вказавши підстави та надавши належні докази, що унеможливили своєчасне вчинення процесуальної дії зі звернення до суду касаційної інстанції з касаційною скаргою у строк визначений законом.

Відповідно до частини третьої статті 332 КАС України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи викладене, касаційну скаргу необхідно залишити без руху, встановивши строк, протягом якого заявник має усунути вказані недоліки та надати суду касаційної інстанції обґрунтовану заяву про поновлення строку касаційного оскарження з доданням належних доказів, які б підтверджували неможливість своєчасного вчинення процесуальної дії зі звернення до суду касаційної інстанції з скаргою у строк, визначений законом.

Керуючись статтями 169, 248, 327, 329, 332, 359 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Дніпровської міської ради на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15 липня 2020 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 12 листопада 2020 року у справі №160/3200/20 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «СІМ`Я-4», Громадської організації «Центр Захисту», ОСОБА_1 , Громадської організації «Платформа Громадський Контроль», Товариства з обмеженою відповідальністю «КП Центральний ринок» до Дніпровської міської ради про визнання нормативно-правового акту протиправним та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Встановити особі, що подала касаційну скаргу, десятиденний строк для усунення виявлених недоліків касаційної скарги з моменту отримання ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

Після усунення недоліків касаційної скарги у строк, встановлений судом, вона вважатиметься поданою у день первинного її подання до суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді                                                                                                    В.В. Хохуляк

                                                                                                    Л.І. Бившева

                                                                                                    Р.Ф. Ханова