Постанова
Іменем України       
                           
20 січня 2021року
м. Київ
 
справа № 296/2647/18
провадження № 61-14762св19
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Мартєва С. Ю. (суддя-доповідач), Карпенко С. О., Фаловської І. М., 
 
учасники справи: 
позивач - товариство з обмеженою відповідальністю «Магазин Рябінушка»,
відповідачі: Головне управління Державної фіскальної служби у Житомирській області, ОСОБА_1 , товарна біржа «Іннекс»,
третя особа - товариство з обмеженою відповідальністю «Магазин № 116 Рябінушка»,
розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби у Житомирські області на рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 26 лютого 2019 року в складі судді Рожкової О. С. та постанову Житомирського апеляційного суду від 08 липня 2019 року в складі колегії суддів: Микитюк О. Ю., Григорусь Н. Й., Борисюка Р. М.,
ВСТАНОВИВ:
Описова частина
Короткий зміст позовних вимог
У березні 2018 рокутовариство з обмеженою відповідальністю «Магазин Рябінушка» (далі - ТОВ «Рябінушка») звернулося до суду з позовом до Головного управління Державної  фіскальної служби у Житомирській області (далі - ГУ ДФС у Житомирській області), ОСОБА_1 , товарної біржи «Іннекс», за участю третьої особи - товариства з обмеженою відповідальністю «Магазин № 116 Рябінушка» (далі - ТОВ «Магазин № 116 Рябінушка»), про визнання недійсним аукціону та договору купівлі-продажу. 
Позов обґрунтовано тим, що 30 квітня 2015 року між ТОВ «Магазин № 116 Рябінушка» та ТОВ «Магазин Рябінушка» укладений договір купівлі-продажу нежитлового приміщення магазин-кафе літ «А», загальною площею 314,7 кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . У цей же день відбулася реєстрація права власності на вказане нерухоме майно за новим власником. Тобто, з 30 квітня 2015 року законним власником вищевказаного майна стало ТОВ «Магазин Рябінушка». 
Проте 31 липня 2017 року товарною біржою «Іннекс» проведено аукціон з продажу спірного майна, що оформлений протоколом аукціону від 31 липня 2017 року № 1. Аукціон проводився з метою реалізації нібито майна ТОВ «Магазин № 116 Рябінушка» та погашення за рахунок отриманих коштів податкового боргу останнього. У протоколі продавцем зазначено ГУ ДФС у Житомирській області, майно, що відчужується на цільовому аукціоні, знаходиться в податковій заставі і належить ТОВ «Магазин № 116 Рябінушка », а саме: нежитлове приміщення (магазину), загальною площею 309,8 кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Переможцем аукціону став ОСОБА_1 , з яким 02 серпня 2017 року  ГУ ДФС у Житомирській області укладений договір купівлі-продажу майна у простій письмовій формі. 
Позивач вважає, що проведений 31 липня 2017 року товарною біржою «Іннекс» аукціон з продажу спірного майна та укладений договір купівлі-продажу належного йому нерухомого майна від 02 серпня 2017 року є недійсними, оскільки спірне майно, яке реалізоване на аукціоні і є предметом укладеного договору купівлі-продажу не належало ТОВ «Магазин № 116 Рябінушка», а було та є власністю ТОВ «Магазин Рябінушка». 
ГУ ДФС у Житомирській області здійснило реалізацію майна, яке не мало право реалізовувати. Контролюючий орган має право реалізовувати тільки майно, яке належить на праві власності боржнику - платнику податків і лише на підставі дозволу суду про погашення суми податкового боргу. Однак, спірне майно на момент його продажу не належало на праві власності боржнику - ТОВ «Магазин № 116 Рябінушка», а законом не передбачено порядку погашення податкового боргу за рахунок майна, що належить особі відмінній від боржника. 
Крім того, договір купівлі-продажу від 02 серпня 2017 року підписаний ГУ ДФС у Житомирській області та ОСОБА_1 , тобто порушено вимоги ПК України щодо обов`язкового підписання такого договору боржником. 
Існування договору про продаж спірного майна порушує права ТОВ «Магазин Рябінушка», адже відповідачі фактично не визнають право власності позивача на спірне майно. Відновлення порушених прав позивача можливе шляхом визнання аукціону, оформленого протоколом від 31 липня 2017 року № 1 та договору купівлі-продажу, укладеного між ГУ ДФС у Житомирській області та ОСОБА_1 недійсними.
Враховуючи викладене, позивач просив визнати недійсним аукціон з продажу нежитлового приміщення (магазину), загальною площею 309,8 кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , проведений 31 липня 2017 року товарною біржою «Іннекс» та оформлений протоколом аукціону від 31 липня 2017 року № 1; визнати недійсним договір купівлі-продажу нежитлового приміщення (магазину) загальною площею 309,8 кв. м за адресою: АДРЕСА_1 , від 02 серпня 2017 року, укладений між ГУ ДФС у Житомирській області та ОСОБА_1 . 
Короткий зміст рішення суду першої інстанції
Рішенням Корольовського районного суду м. Житомира від 26 лютого 2019 року позов задоволено.
Визнано недійсним аукціон з продажу нежитлового приміщення (магазину), загальною площею 309,8 кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , проведений 31 липня 2017 року товарною біржою «Іннекс» та оформлений протоколом аукціону від 31 липня 2017 року № 1.
Визнано недійсним договір купівлі-продажу нежитлового приміщення (магазину), загальною площею 309,8 кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , від 02 серпня 2017 року, укладений між ГУ ДФС у Житомирській області та ОСОБА_1 . 
Вирішено питання про розподіл судових витрат.
Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що на аукціоні реалізоване майно, власником якого є не боржник-платник податків ТОВ «Магазин № 116 Рябінушка», а інша юридична особа - ТОВ «Магазин Рябінушка», тобто реалізація майна на аукціоні відбулася з порушенням вимог ПК України, а оскільки існування договору про продаж майна порушує права позивача, як власника, та відповідачами таке право власності позивача на майно не визнається, то відновлення порушеного права позивача можливе шляхом визнання недійсним аукціону з продажу нежитлового приміщення (магазину), оформленого протоколом та договору купівлі-продажу цього майна. 
Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції
Постановою Житомирського апеляційного суду від 08 липня 2019 року рішення суду першої інстанції залишено без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції мотивована тим, що оскільки на аукціоні було реалізоване майно, власником якого є не боржник-платник податків ТОВ «Магазин № 116 Рябінушка», а інша юридична особа - ТОВ «Магазин Рябінушка», суд першої інстанції дійшов правильного висновку про обґрунтованість позову і відповідність обраного позивачем способу захисту права положенням статті 16 ЦК України.
Короткий зміст вимог касаційної скарги 
У серпні 2019 року ГУ ДФС у Житомирській області подало до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати судові рішення та ухвалити нове рішення, яким відмовити в позові.
Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції
Ухвалою Верховного Суду від 13 серпня 2019 року відкрито касаційне провадження у зазначеній цивільній справі, витребувано матеріали справи та надано строк для подання відзиву на касаційну скаргу.
У вересні 2019 року на адресу Верховного Суду надійшли матеріали цивільної справи.
Аргументи учасників справи
Доводи особи, яка подала касаційну скаргу
Касаційна скарга мотивована тим, що при прийнятті рішень, судами не враховано, що контролюючий орган ГУ ДФС у Житомирській області діяло в межах та в спосіб визначений нормами податкового законодавства, спрямованих на погашення податкової заборгованості боржником ТОВ «Магазин № 116 «Рябінушка». На момент укладення оспореного договору купівлі-продажу нерухомого майна від 30 квітня 2015 року керівнику ТОВ «Магазин № 116 «Рябінушка» Демчукову О. Т. було відомо про наявність податкового боргу та про перебування в реєстрі обтяжень спірного нежилого приміщення на підставі акта опису від 21 червня 2012 року. Суди дійшли передчасного висновку, що на аукціоні було реалізовано майно, власником якого не є боржник - платник податків ТОВ «Магазин № 116 «Рябінушка», а є інша юридична особа - ТОВ «Магазин Рябінушка», оскільки правомірність укладання договору купівлі-продажу нерухомого майна, укладеного між зазначеними юридичними особами від 30 квітня 2015 року, є предметом розгляду цивільної справи № 296/8726/17, а отже до моменту набрання законної сили рішенням у зазначеній справі, яким би підтвердилась правомірність укладання вказаного договору, стверджувати, що законним власником є інша юридична особа ніж ТОВ «Магазин № 116 «Рябінушка», немає підстав. 
Доводи осіб, які подали відзив на касаційну скаргу
У вересні 2019 року ТОВ «Магазин Рябінушка» подало відзив на касаційну скаргу, в якому просило касаційну скаргу відхилити, рішення судів залишити без змін, посилаючись на те, що судами прийняті законні та обґрунтовані судові рішення. 
Фактичні обставини справи, встановлені судами
Постановою Житомирського окружного адміністративного суду від 05 вересня 2016 року наданий дозвіл на погашення податкового боргу ТОВ «Магазин № 116 Рябінушка» за рахунок майна, яке перебуває у податковій заставі (том 1 а. с. 34).
29 травня 2017 року ГУ ДФС у Житомирській області (довіритель) уклало договір доручення на продаж майна з товарною біржою «Іннекс», яким доручило продати на аукціоні належне платнику податків ТОВ «Магазин № 116 Рябінушка» нежитлове приміщення (магазин) загальною площею 307,8 кв. м, за адресою: АДРЕСА_1 , що перебуває у податковій заставі на підставі акта опису від 20 вересня 2016 року № 83, та перерахувати виручку від реалізації такого майна на рахунок Державного казначейства України (а. с. 56-57 том 1).
31 липня 2017 року товарною біржою «Іннекс» проведено аукціон з продажу спірного майна, що оформлений протоколом аукціону № 1, згідно з яким переможцем став ОСОБА_1 (том 1 а. с.13).
02 серпня 2017 року між ГУ ДФС у Житомирській області та ОСОБА_1 укладений договір купівлі-продажу майна та підписано акт прийому-передачі, відповідно до пункту 1 якого продавець виконав всі обов`язки щодо передачі у власність покупця ОСОБА_1 спірного нерухомого майна (том 1 а. с. 5-6).
Разом з тим, ще 30 квітня 2015 року між ТОВ «Магазин № 116 «Рябінушка» та ТОВ «Магазин Рябінушка» був укладений договір купівлі-продажу нежитлового приміщення магазин-кафе літ. «А», загальною площею 314,7 кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . У цей же день відбулася реєстрація права власності на вказане нерухоме майно за новим власником. 
Тобто, з 30 квітня 2015 року законним власником вищевказаного майна є ТОВ «Магазин Рябінушка», а не боржник - платник податків ТОВ «Магазин № 116 «Рябінушка».
Мотивувальна частина 
Позиція Верховного Суду
Відповідно до пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 15 січня 2020 року № 460-ІХ «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.
Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України (у редакції, чинній на час подання касаційної скарги) підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
Касаційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.
Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права
У частині третій статті 3 ЦПК України (у редакції, чинній на час подання касаційної скарги) визначено, що провадження в цивільних справах  здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Відповідно до статті 400 ЦПК України (у редакції, чинній на час подання касаційної скарги) під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.
Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.
Пунктом 89.2 статті 89 ПК України передбачено, що право податкової застави поширюється на будь-яке майно платника податків, яке перебуває в його власності (господарському віданні або оперативному управлінні) у день виникнення такого права і балансова вартість якого відповідає сумі податкового боргу платника податків, крім випадків, передбачених пунктом 89.5 цієї статті, а також на інше майно, на яке платник податків набуде прав власності у майбутньому.
Відповідно до пункту 95.14 статті 95 ПК України покупець майна, яке перебуває у податковій заставі, набуває права власності на таке майно відповідно до умов, визначених у договорі купівлі-продажу, що укладається за результатами проведених торгів.
Договір купівлі-продажу майна, що укладається за результатами проведених торгів, обов`язково має бути підписаний платником податків - боржником, майно якого було продано на торгах. У разі відмови боржника від підписання договору купівлі-продажу такий договір підписується керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу, за дорученням якого здійснювався продаж майна, у присутності не менш як двох понятих.
Відповідно до статті 41 Конституції України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.
Згідно з частиною першою статті 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.
Частиною першою статті 317 ЦК України передбачено, що власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.
Згідно з частиною першою статті 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.
Згідно з частиною першою статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою і шостою статті 203 цього Кодексу.
За змістом статті 16 ЦК України, захист цивільних прав та інтересів судом здійснюється зокрема, шляхом визнання правочину недійсним. Зазначеною нормою визначено, що суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.
Отже, під способами захисту прав слід розуміти заходи, прямо передбачені законом з метою припинення оспорювання або порушення суб`єктивних цивільних прав та (або) усунення наслідків такого порушення.
Звертаючись до суду із позовом та обираючи спосіб захисту порушеного права, позивач має довести, що його право порушене відповідачем та відновлення його можливо у обраний ним спосіб. При цьому застосовуючи той чи інший спосіб захисту порушеного прав суд має дотримуватися принципу справедливого балансу між змістом, ступенем порушення прав позивача та відповідністю суті порушення, обраного позивачем способу захисту права та виходити із того, що обраний позивачем спосіб захист цивільних прав має бути не тільки ефективним, а й відповідати правовій природі тих правовідносин, що виникли між сторонами. 
Суди першої та апеляційної інстанцій, належним чином оцінивши докази наявні в матеріалах справи, правильно встановили те, що ГУ ДФС у Житомирській області склало акт опису та оцінки майна від 21 червня 2012 року № 36, на яке поширюється право податкової застави та зареєструвало цей акт у Державному реєстрі обтяжень рухомого майна, однак нерухоме майно - нежитлове приміщення (магазин), яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , не могло бути зареєстрованим у Державному реєстрі обтяжень рухомого майна.
Враховуючи те, що постановою Житомирського окружного адміністративного суду від 05 вересня 2016 року було надано дозвіл на погашення податкового боргу ТОВ «Магазин № 116 Рябінушка» за рахунок майна, яке перебуває у податковій заставі, а також те, що на час відчуження спірного нерухового майна за договором купівлі-продажу приміщення від 30 квітня 2015 року, укладеного між ТОВ «Магазин № 116 Рябінушка» та ТОВ «Магазин Рябінушка», не було належним чином зареєстровано податкового боргу на зазначене нерухоме майно та податкову заставу було зареєстровано лише на підставі акта опису майна від 20 вересня 2016 року № 83, суди попередніх інстанцій дійшли обґрунтованого висновку про задоволення позову.
Оскільки на аукціоні було реалізоване майно, власником якого був не боржник-платник податків ТОВ «Магазин № 116 Рябінушка», а інша юридична особа ТОВ «Магазин Рябінушка», а тому договір купівлі-продажу майна від 02 серпня 2017 року, укладений між ГУ ДФС у Житомирській області та ОСОБА_1 не відповідає вимогам пункту 95.14 статті 95 ПК України.
Доводи касаційної скарги про те, що правомірність укладання договору купівлі-продажу нерухомого майна від 30 квітня 2015 року є предметом розгляду цивільної справи № 296/8726/17, а отже до моменту набрання законної сили рішенням у зазначеній справі, яким би підтвердилась правомірність укладання вказаного договору, стверджувати, що законним власником спірного нерухомого майна є інша юридична особа ніж ТОВ «Магазин № 116 «Рябінушка», у судів не було підстав, не заслуговують на увагу, з огляду на те, що матеріали справи не містять доказів визнання недійсним договору купівлі-продажу.
Крім того, відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру судових рішень станом на час розгляду справи в суді касаційної інстанції, постановою Житомирського апеляційного суду від 15 січня 2020 року рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 23 липня 2019 року в частині позову ГУ ДФС у Житомирській області до ТОВ «Магазин Рябінушка» та ТОВ «Магазин № 116 «Рябінушка» про визнання договору купівлі-продажу недійсним скасовано, а провадження у цій частині справи закрито, в частині відмови в позові ОСОБА_1 до ТОВ «Магазин Рябінушка», ТОВ «Магазин № 116 «Рябінушка» про визнання договору купівлі-продажу від 30 квітня 2015 року недійсним та визнання права власності за добросовісним набувачем, рішення суду першої інстанції залишено без змін. ГУ ДФС у Житомирській області не зверталося з позовом до ТОВ «Магазин Рябінушка» та ТОВ «Магазин № 116 «Рябінушка» про визнання договору купівлі-продажу недійсним в порядку господарського судочинства.
Інші доводи касаційної скарги не спростовують правильність та обґрунтованість висновків судів першої та апеляційної інстанцій, а зводяться до переоцінки доказів, що в свою чергу не відноситься до повноважень суду касаційної інстанції.
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
 
Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України (у редакції, чинній на час подання касаційної скарги) суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення. 
 
Враховуючи наведене, колегія суддів Верховного Суду дійшла висновку, що  касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а оскаржені рішення судів першої та апеляційної інстанцій без змін із підстав, передбачених статтею 401 ЦПК України.
Керуючись статтями 401, 409, 416 ЦПК України (у редакції, чинній на час подання касаційної скарги), Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду
ПОСТАНОВИВ:
Касаційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби у Житомирській області залишити без задоволення.
Рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 26 лютого 2019 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 08 липня 2019 року залишити без змін.
Постанова суду касаційної інстанції є остаточною і оскарженню не підлягає.
 
Судді:                                                                                                         С. Ю. Мартєв
 
С. О. Карпенко 
 
І. М. Фаловська