Справа № 991/10531/20
Провадження 1-кс/991/10801/20

У Х В А Л А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 грудня 2020 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , детектива ОСОБА_3 , представника володільця майна - адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в приміщенні Вищого антикорупційного суду клопотання прокурора відділу управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 про арешт майна у межах кримінального провадження № 52020000000000138 від 24.02.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15 ч. 5 ст. 191, ч. 5 ст. 191 КК України,

установив:
До Вищого антикорупційного суду надійшло вказане клопотання, в якому прокурор з метою забезпечення збереження речових доказів, просив накласти арешт на вилучене 21.12.2020 в ході проведення обшуку майно, яке належить ОСОБА_6 ..
В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що детективами Національного антикорупційного бюро України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 52020000000000138 від 24.02.2020 за ч. 2 ст. 15 ч. 5 ст. 191, ч. 5 ст. 191 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що протягом 2016-2020 років службові особи АТ «Укрзалізниця», користуючись створеними умовами, які полягали в наданні службовими особами АТ «Укрзалізниця» неправомірних економічних переваг обраним постачальникам газу, здійснили оплату за поставлений газ ТОВ «Юг Газ» на суму 1 072 349 371,1 грн та ТОВ «Скела Терциум» на суму 1 887 933 290,46 грн всього за ?326 479,31? тис м3 природного газу, який вказані постачальники реалізовували в умовах відсутності будь-якої конкуренції зробивши середню націнку понад 1000 грн за 1 тис. м3, в результаті чого сума заволодіння грошовими коштами АТ «Укрзалізниця» складала понад 326 млн грн.??????
Разом з цим встановлено, що протягом 2016 - 2020 років в системі публічних закупівель «Prozorro» оголошено процедури закупівель природного газу для потреб АТ «Укрзалізниця»: UA-2016-02-10-000098-c, UA-2016-02-10-000094-c, UA-2016-02-10-000084-c, UA-2016-02-10-000091-c, UA-2016-02-10-000093-c, UA-2016-02-10-000085-c, UA-2016-11-02-000471-с, UA-2016-11-02-000889-a, UA-2016-11-02-000472-с, UA-2016-11-02-000470-с, UA-2016-12-31-000011-a, UA-2016-12-31-000010-a, ua-2016-12-31-000012-a, UA-2017-12-22-002218-b, UA-2017-12-22-001603-a, UA-2017-12-22-002258-b, UA-2017-12-22-001555-a, UA-2019-01-09-001579-c, UA-2019-01-09-001581-c, UA-2019-01-09-000424-b, UA-2019-01-09-001112-a. 
При цьому, жодна із вказаних закупівель не відбулася з причин неналежного змісту документації конкурсних торгів або ненадання роз`яснень учасникам торгів службовими особами АТ «Укрзалізниця» відповідальними за проведення закупівлі. Отже, вказані дії службових осіб АТ «Укрзалізниця» мають ознаки умисного зриву проведення закупівель газу на відкритих конкурсних торах, наслідком якого стали закупівлі всупереч Закону України «Про публічні закупівлі» протягом 2016 - 2020 років природного газу без укладення договорів за результатами тендерних процедур.
Таким чином, в діях службових осіб АТ «Укрзалізниця» вбачаються ознаки змови на заволодіння грошовими коштами АТ «Укрзалізниця» з представниками ТОВ «Юг Газ», ТОВ «Скела Терциум».
Прокурор зазначає, що 21.12.2020 органом досудового розслідування на підставі ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 11.12.2020 проведено обшук приміщення за адресою: місто Київ, бульвар Тараса Шевченка, будинок 33Б, 14 поверх, нежитлове приміщення 46, що використовується ОСОБА_6 , за результатом проведення якого виявлено та вилучено комп`ютер (моноблок) Lenovo, s/n: MP1AW2CG, який постановою детектива від 22.12.2020 визнано речовим доказом у цьому кримінальному провадженні.
Як встановлено оглядом , вказаний моноблок зберігає на собі сліди вчинення злочину.
Метою арешту є забезпечення запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення інформації, яка зберігається на цьому комп`ютері і яка може бути використана як доказ у кримінальному провадженні виникла необхідність накласти арешт на комп`ютер, що вилучений під час проведення вказаного обшуку. Крім того, вказаний комп`ютер необхідно оглянути за участі спеціаліста кримінальної лабораторії УАОІ НАБУ та за результатами такого огляду його може бути направлено для експертного дослідження, в тому числі на предмет підтвердження наявності вмісту (інформації), а також відновлення видаленої переписки чи файлів.
У судовому засіданні детектив ОСОБА_3 клопотання підтримав, з підстав викладених в ньому. Додатково зазначив, що арешт майна необхідний для подальшого проведення огляду та аналізу інформації, що міститься на вказаному комп`ютері, а також у разі наявності інформації, що стосується обставин кримінального провадження, проведення технічної експертизи, у тому числі, щодо фактів створення, видалення та походження інформації на ньому. Вважає, що існує ризик знищення файлів та наявної інформації у зазначеному комп`ютері. Просив врахувати, що підставою вилучення майна стало те, що під час огляду комп`ютера в ході проведення обшуку сталося відключення енергопостачання у приміщенні, що унеможливило копіювання наявної на комп`ютері інформації.
Представник власника майна - адвокат ОСОБА_4 у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання. Зазначив, що ухвалою слідчого судді від 11.12.2020 не надавався детективам дозвіл на проведення обшуку з метою відшукання та вилученні комп`ютерної техніки, ноутбуків, нетбуків, а лише на відшукання певних відомостей, листування тощо. Вважає, що вилучення комп`ютеру (моноблоку) Lenovo, s/n: MP1AW2CG відбулося в порушення ч. 2 ст. 168 КПК України, не заперечує проти накладення арешту на інформацію, наявну у комп`ютері, але заперечує проти арешту самого комп`ютера, який на його думку повинен бути негайно повернутий володільцю. Також зазначив, що у ОСОБА_6 у кримінальному провадженні відсутній статус підозрюваного, а тому накладення арешту на вилучений у нього комп`ютер є безпідставним. Вважає, що арешт майна є обтяжливим заходом забезпечення кримінального провадження, таке втручання є непропорційним обставинам кримінального правопорушення. Разом з цим долучив до матеріалів справи письмові заперечення.
Заслухавши пояснення детектива та представника власника майна, а також дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з таких підстав.
Застосування заходів забезпечення кримінального провадження, зокрема і арешту майна, можливе за таких умов: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням (ч. 3 ст. 132 КПК України).
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
Частиною 1 ст. 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати, зокрема, правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Слідчий суддя, відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
У ході розгляду клопотання встановлено, що Національним антикорупційним бюро України здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 52020000000000138 від 24.02.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15 ч. 5 ст. 191, ч. 5 ст. 191 КК України, у тому числі, за фактом того, що протягом 2016-2020 років службові особи АТ «Укрзалізниця» створили умови для заволодіння визначеними юридичними особами коштами АТ «Укрзалізниця» у вигляді оплати за природний газ для потреб АТ «Укрзалізниця», без укладення договорів за результатами проведення процедур публічних закупівель. Створені умови полягали в наданні службовими особами АТ «Укрзалізниця» неправомірних економічних переваг обраним постачальникам газу шляхом позбавлення АТ «Укрзалізниця» права на ефективне та прозоре здійснення публічних закупівель, використання економічних переваг конкурентного середовища та добросовісної конкуренції. Користуючись створеними умовами, службові особи АТ «Укрзалізниця»здійснили протягом 2016-2020 років оплату за поставлений газ ТОВ «Юг Газ» на суму 1 101 816 039 грн та ТОВ «Скела Терциум» на суму 1 755 536 692 грн за понад 250000 тис м3 природного газу, який вказані постачальники реалізовували в умовах відсутності будь-якої конкуренції зробивши середню націнку близько 900 грн за 1 тис. м3, в результаті чого сума заволодіння грошовими коштами АТ «Укрзалізниця» складає понад 225 млн грн.??????
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 11.12.2020 (справа № 991/10148/20, провадження № 1-кс/991/10405/20) надано дозвіл детективам Національного бюро на проведення обшуку офісних приміщень, що використовуються ОСОБА_6 на 14 поверсі Бізнес-Центру «Европа Плаза» за адресою: місто Київ, бульвар Тараса Шевченка, будинок 33Б, з метою відшукання документів, у тому числі, пов`язаних з оголошенням та проведенням конкурсних торгів, а також пов`язаних з купівлею протягом 2016-2020 років філією «Центр забезпечення виробництва» АТ «Укрзалізниця» газу природного у ТОВ «Скела Терциум» та ТОВ «Юг-Газ», відомостей про пов`язані з цим подальші фінансові операціїта інші документи у паперовому та електронному вигляді, яку містять жорсткі диски або інші носії електронної інформації та мобільні телефони, які містять зазначені в ухвалі відомості.
У ході проведеного на підставі вказаної ухвали слідчого судді обшуку, ОСОБА_6 на пропозицію добровільно видати зазначені в ухвалі документи та предмети повідомлено, що в його кабінеті відсутні такі речі та документи. У ході проведеного обшуку детективами Національного бюро виявлено та вилучено комп`ютер (моноблок) Lenovo, s/n: MP1AW2CG, що підтверджується протоколом обшуку від 21.12.2020.
Так, у протоколі обшуку від 21.12.2020 зазначено, що у ході проведення обшуку за адресою: місто Київ, бульвар Тараса Шевченка, будинок 33Б, 14 поверх, нежитлове приміщення 46, у кабінеті № 6 на робочому столі ОСОБА_6 відшукано, у тому числі, комп`ютер у вигляді моноблоку, при огляді якого виявлено інформацію щодо діяльності ТОВ «Юг-Газ», зокрема щодо закупівлі філією «Центр забезпечення виробництва» АТ «Укрзалізниця» газу природного у ТОВ «Юг-Газ» (відомості про цінові пропозиції, рівень цін природного газу і т.д.). У зв`язку із виявленням на вказаному комп`ютері інформації, яка має значення для досудового розслідування, прийнято рішення про залучення спеціаліста для копіювання інформації з вказаного комп`ютера. В той же час, після огляду комп`ютера в приміщенні вимкнуто електроживлення, у зв`язку з чим відсутня технічна можливість для копіювання інформації з вказаного пристрою детективом прийнято рішення про його вилучення та кабеля живлення до нього. 
Вилучення вказаного носія інформації органом досудового розслідування, з урахуванням надання слідчим суддею дозволу на відшукання відомостей, які містяться на носіях електронної інформації, тобто і на комп`ютерах, та того факту, що отримання інформації з такого носія здійснюється шляхом зчитування, для чого необхідне залучення спеціаліста та застосовування відповідної техніки, відповідає вимогам абз. 3 ч. 2 ст. 168 КПК України, в якому передбачено дозвіл на вилучення електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, у тому числі, у зв`язку із необхідністю проведення відповідного дослідження.
Разом з цим, слідчий суддя враховує, що лише за результатом проведення експертних досліджень можливо встановити походження створеного файлу, його корегування, видалення, тощо, а для дослідження інформації, що міститься на комп`ютерних носіях, експерту надається сам комп`ютерний носій, а за потреби комп`ютерний блок (комплекс комп`ютерних засобів, до складу якого входить досліджуваний носій), що передбачено п. 13.3 розділу 13 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень.
Отже, прокурором у клопотанні та детективом у судовому засіданні доведено наявність підстав вважати, що вилучений 21.12.2020 під час обшуку офісних приміщень, розташованих за адресою: місто Київ, бульвар Шевченка, будинок 33Б, нежитлові приміщення № 46, кабінет 6, комп`ютер (моноблок) Lenovo, s/n: MP1AW2CG відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, та може бути використаний як доказ факту можливого заволодіння грошовими коштами АТ «Укрзалізниця», що стало підставою для визнання його речовим доказом у кримінальному провадженні № 52020000000000138, що підтверджується копією постанови детектива від 22.12.2020.
Арешту підлягає майно, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Тому обґрунтована ймовірність доказового значення у кримінальному провадженні того чи іншого предмету, речі дає слідчому судді достатні підстави арештувати їх з метою збереження як речового доказу.
Слідчий суддя вважає доведеним існування достатніх підстав вважати, що не накладення арешту на комп`ютер, зазначений у клопотанні, призведе до того, що в подальшому він може бути знищений, прихований, пошкоджений або відчужений, у зв`язку з чим не буде досягнута дієвість даного кримінального провадження.
Щодо розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя враховує, що вказані критерії є оціночними поняттями та визначаються на розсуд слідчого судді.
Відповідно до статті 1 Протоколу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися, зокрема, на умовах, передбачених законом. При цьому, обмеження права власності має переслідувати законну мету за допомогою засобів, які є пропорційними меті (Beyeler проти Італії (Рішення Великої Палати від 5 січня 2000 року, заява № 33202/96, параграф 107). При цьому, будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечувати «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи (серед інших, James та інші проти Сполученого Королівства (Рішення від 21 лютого 1986 року, заява № 8793/79, параграф 50).
Слідчим суддею не встановлено негативних наслідків та обмежень застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, який в цьому випадку є найбільш дієвим та виправдовує ступінь втручання у право власності.
Враховуючи встановлені під час судового засідання обставини, вимоги ч. 11 ст. 170, ч. 4, 5 ст. 173 КПК України, а також тимчасовий характер застосування цього заходу забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя вважає за можливе накласти арешт шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування майном, вилученим в ході обшуку у ОСОБА_6 .
Доводи адвоката про те, що ОСОБА_6 не є підозрюваним по даному кримінальному провадженні, а тому на належне йому майно не може накладатися арешт, слідчий суддя вважає безпідставними, оскільки відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку накладення арешту з метою збереження речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
З огляду на викладене, слідчий суддя вважає доведеним, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна, оскільки сприятиме досягненню мети щодо всебічного, повного та неупередженого досудового розслідування та забезпечення збереження речового доказу, таке втручання у право на власність є пропорційним, оскільки, завдяки цьому заходу забезпечення кримінального провадження може бути виконане завдання, для виконання якого прокурор звернувся із клопотанням, тому клопотання підлягає задоволенню.
Враховуючи вимоги ч. 2 ст. 2 Закону України «Про доступ до судових рішень», згідно якої ухвали про арешт майна у кримінальних провадженнях оприлюднюються в електронній формі не раніше дня їх звернення до виконання, з метою своєчасного оприлюднення судового рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_5 обов`язок повідомити слідчого суддю про дату звернення цієї ухвали до виконання. 
Керуючись ст. 2, 7, 131-132, 170-173, 175, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

постановив:
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на майно, вилучене у ході проведення 21.12.2020 обшуку офісних приміщень, розташованих за адресою: місто Київ, бульвар Шевченка, будинок 33Б, нежитлові приміщення № 46, кабінет 6, а саме: комп`ютер (моноблок) Lenovo, s/n: MP1AW2CG, шляхом позбавлення ОСОБА_6 права на відчуження, розпорядження та користування цим майном,
Зобов`язати прокурора відділу управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 невідкладно повідомити слідчого суддю про дату звернення до виконання цієї ухвали .
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення судового рішення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1