Справа № 991/9616/20
Провадження 1-р/991/3/21

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД 
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 лютого 2021 року                                                                 м.Київ 

Слідча суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , 
розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про роз`яснення ухвали Вищого антикорупційного суду від 24.11.2020, 

ВСТАНОВИЛА:

До Вищого антикорупційного суду 14.01.2021, засобами поштового зв`язку надійшла заява за підписами ОСОБА_3 , ОСОБА_4 від 05.01.2021 про роз`яснення ухвали від 24.11.2020 (а.с. 98-106).
В обґрунтування заяви зазначено, що 07.11.2020 потерпілий ( ОСОБА_3 ) та уповноважений представник потерпілого ( ОСОБА_4 ) адресували засобами поштового зв`язку до НАБ України заяву №4 про ознаки 16 кримінальних правопорушень, передбачених  КК України, що підслідні НАБ України – за сукупністю із ознаками інших 50 деліктів, яка вручена адресату 09.11.2020. Станом на 18.11.2020 потерпілий та його представник не отримали процесуальних документів, а тому 18.11.2020 засобами поштового зв`язку направили до Вищого антикорупційного суду скаргу №4 на протиправну бездіяльність посадових осіб НАБ України в порядку, передбаченому п.1 ч.1 ст. 303 КПК України, щодо невнесення у ЄРДР відомостей за заявою №4, яка отримана судом 23.11.2020. Скарга розподілена 23.11.2020 судді ОСОБА_1 
03.12.2020 потерпілий та його представник засобами поштового зв`язку отримали ухвалу від 24.11.2020 за підписом слідчої судді ОСОБА_1 , якою відмовлено у доступі до Вищого антикорупційного суду із неясних підстав, ніби-то через непідсудність Вищому антикорупційному суду скарги №4-наб або тому, що скарга №4-наб не підлягає розгляду у Вищому антикорупційному суді.
Вважаючи, що слідча суддя все переплутала, за 1 день, самоправно, замість органу досудового розслідування, не призначаючи судової експертизи, позапроцесуально, не здійснюючи жодної слідчої дії, не виходячи з кабінету, в статусі слідчої судді, екстра сенсорно розпочала і закінчила досудове розслідування аномальною ухвалою про непідслідність/непідсудність, ототожнила різні норми КПК України та повернула скаргу. Також суддя не рахувала, що обов`язковому розгляду слідчою суддею підлягає усяка скарга потерпілого на протиправну бездіяльність будь-якого слідчого/детектива, яка полягає у невнесенні ним в ЄРДР відомостей за заявою потерпілого, не застосувала категоричні імперативи Конституції України і КПК України, а тому потерпілий та представник вимагають належних роз`яснень ухвали, тому що відомі обставини свідчать про наявні ознаки втручання в діяльність судових органів, ознаки незаконного втручання в роботу автоматизованої системи документообігу суду.
Формальні статистичні дані – математичний метод дослідження свідчить, що для «відмови у доступі до суду» загалом суддя витратила 6 годин. Суть, зміст та форми ухвали потерпілому та представнику не зрозумілі, дії судді мають ознаки культивації латентної злочинності, а тому потрібні належні роз`яснення. 
Зокрема у заяві зазначено, що ст. 33-1 КПК України і ч.5 ст.216 КПК України суттєво відрізняються від «внутрішньої правосвідомості» слідчої судді наявністю важливого застереження: якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 КПК України, та такі умови зазначені у заяві№4 від 13.10.2020: члени КМУ – міністри, перші заступники, заступники міністра юстиції -автори наказу МЮУ№283/5 від 29.09.2016, директори державного підприємства «Сетам» -організатори незаконних електронних торгів, державні службовці, прокурори органів прокуратури; розмір завданої потерпілому шкоди складає 1500000грн., що складається із сукупної вартості споруди та земельної ділянки помножити на 2 та складає 3000000 грн., мінімальний розмір моральної шкоди 3000000 («див.ПЛАТОН.ДІАЛОГ КРІТОН»), тобто всього 6000000, на що слідча суддя не звернула уваги. 
Із аналізу ухвали вбачається, що слідча суддя вважає, що підсудність справ ВАКС визначається за сукупністю усіх ознак, передбачених п.1-3 ч.5 ст. 216 КПК України. 
На підставі викладеного вимагають у заяві призначити судові слухання за заявою, надати на підставі ст.380 КПК України потерпілому та представнику вичерпні роз`яснення незрозумілої їм ухвали від 24.11.2020, надати належно оформлену ухвалу про роз`яснення ухвали від 24.11.2020.
У судове засідання, будучи належним чином повідомленими не заявились ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , представник органу, бездіяльність якого оскаржується (а.с. 172-174), що не є перешкодою для вирішення питання про роз`яснення рішення відповідно до ч.2 ст. 380 КПК України.
У зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадженні не здійснювалось (стаття 107 КПК України).
Оглянувши заяву про роз`яснення ухвали, дослідивши матеріали судового провадження, слідча суддя вважає, що заява ОСОБА_3 та ОСОБА_4 задоволенню не підлягає, виходячи з такого.
Відповідно до ст.2 КПК завданнями кримінального провадження є, зокрема, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу.
Відповідно до ч.3 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Частиною 1 ст. 380 КПК України передбачено, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення, приватного виконавця ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.
Виходячи зі змісту вказаної норми, роз`ясненню підлягає суть прийнятого рішення, а не мотиви та підстави для його прийняття. Необхідність роз`яснення судового рішення зумовлюється його нечіткістю або суперечливістю викладених у ньому висновків, тобто коли зміст рішення є незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, або для осіб, які мають його виконувати.
Постановою Великої Палати Верховного Суду від 08 серпня 2019 року у справі №202/4467/14-к визначено, що роз`яснення рішення суду є засобом виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні незрозумілості судового акта і викладенні рішення суду у більш зрозумілій формі. Рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення (ухвала Верховного Суду України від 13 липня 2016 року у справі N 21-452іп16).
Відтак, роз`яснення судового рішення має значення не саме по собі, а в контексті його правильного виконання з урахуванням змісту рішення і волі суду, який його ухвалив. Метою роз`яснення судового рішення є його удосконалення для правильного розуміння учасниками судового провадження, органом виконання судового рішення. Роз`яснення судового рішення спрямоване на усунення незрозумілості, що ускладнює його реалізацію.
При роз`ясненні судового рішення, більш повно і зрозуміло здійснюється виклад тих частин рішення, розуміння яких викликає труднощі, при цьому не вносяться зміни до рішення по суті і не розглядаються ті питання, які не були предметом судового розгляду.
Відповідно до ухвали від 24.11.2020 (а.с. 14-15), слідчою суддею прийнято рішення про повернення скарги  ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених службових осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань особам, які її подали. Мотиви постановлення ухвали викладені в мотивувальній її частині.
Ухвалою від 22.12.2020 Апеляційною палатою Вищого антикорупційного суду (а.с.63-66) апеляційну скаргу ОСОБА_3 , ОСОБА_4 залишено без задоволення, ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 24.11.2020 про повернення скарги без змін.
Аналізуючи при розгляді заяви про роз`яснення ухвали Вищого антикорупційного суду від 24.11.2020 року зміст останньої, слідча суддя вважає, що зміст судового рішення викладено в доступній для його розуміння формі, мотиви прийняття такого рішення є доступними для сприйняття, не допускають подвійного тлумачення, в ухвалі містяться посилання на відповідні положення закону, якими керувалась слідча суддя, а резолютивна частина судового рішення містить зрозумілий висновок.
Так, резолютивну частину ухвали, постановленої 24.11.2020 року викладено ясною, зрозумілою літературною мовою з використанням сталої в понятійному сенсі термінологією, яка унеможливлює різне її тлумачення. Мотиви суду, на підставі яких він дійшов висновку про повернення скарги особам, які її подали, відображені у мотивувальній частині цієї ухвали.
Разом з тим,  ОСОБА_3 та ОСОБА_4 зазначаючи, що їм не зрозуміло судове рішення, вказують про наявність ознак втручання в діяльність судових органів, втручання у роботу автоматизованої системи, довільне тлумачення слідчою суддею норм Конституції України та КПК України. 
Водночас, у заяві ОСОБА_3 , ОСОБА_4 не йдеться про виникнення процесуальних помилок під час виконання такого судового рішення або фактичну проблему, яка виникла при виконанні судового рішення – ухвали суду першої інстанції, яке переглядалось в апеляційному порядку. 
При цьому, посилання заявників на наявність ознак втручання в діяльність судових органів, втручання у роботу автоматизованої системи, не є належною підставою для роз`яснення ухвали від 24.11.2020 року.
Також слідча суддя зауважує, що посилання осіб, які звернулись із заявою, на необхідність роз`яснення рішення через незрозумілість мотивів, з яких воно прийнято, їхнє тлумачення мотивів та підстав, якими керувалась слідча суддя при винесенні рішення також не свідчать про наявність перешкод для виконання ухвали від 24.11.2020 року, а відтак не є обставиною, що унеможливлює та/або свідчить про неможливість виконання судового рішення.
Таким чином слідча суддя дійшла висновку, що в ухвалі від 24.11.2020 року дотримані вимоги ст.372 КПК, дана ухвала про повернення скарги не допускає різночитання та є зрозумілою для виконання, мотиви, з яких слідча суддя дійшла такого висновку, у достатньому обсязі зазначені в ухвалі, яка набула законної сили. 
Таким чином слідча суддя дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення заяви ОСОБА_3 , ОСОБА_4 від 05.01.2021 та роз`яснення судового рішення – ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 24.11.2020 (справа №991/9616/20, провадження 1-кс/991/9853/20), а відтак в задоволенні заяви слід відмовити.
Керуючись ст. 22, 369-372, 380 КПК України,

ПОСТАНОВИЛА:

В задоволенні заяви ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про роз`яснення ухвали Вищого антикорупційного суду від 24.11.2020 - відмовити.
Ухвалу не пізніше наступного дня після її постановлення надіслати відсутнім у судовому засіданні учасникам судового провадження.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляції безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом 5 днів з дня оголошення ухвали.
Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідча суддя                                                                                                         ОСОБА_1