ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-з/803/379/20 Справа № 200/12582/18 	  	Головуючий у першій інстанції: Єлісєєва Т.Ю. Суддя-доповідач: Красвітна  Т. П.	

ДОДАТКОВА ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01 грудня 2020 року колегія суддів Судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:
головуючого –                        Красвітної Т.П., 
суддів:                                Свистунової О.В., Єлізаренко І.А.,
при секретарі                        Догоновій О.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро заяву Акціонерного товариства комерційний банк “ПриватБанк” про ухвалення додаткового рішення у цивільній справі по апеляційній скарзі Акціонерного товариства комерційний банк “ПриватБанк” на рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 28 листопада 2018 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства комерційний банк “ПриватБанк” про стягнення коштів та пені, – 

ВСТАНОВИЛА:

У серпні 2018 року ОСОБА_1 звернулась до суду з даним позовом, посилаючись на те, що 22.03.2018 року шістьма транзакціями з карткового рахунку позивача без її відома, участі та електронної ідентифікації були списані на інтернет-магазин “WMUA” кошти на загальну суму 48937,12 грн. На вимогу позивача повернути безпідставно списані з карткового рахунку кошти відповідач відмовився. Вказані операції з картковим рахунком є недозволеними, оскільки здійснювались поза її волею та без її участі. Нею було здійснено всі необхідні дії, передбачені «Умовами» спрямованими на запобігання недозволенному використанню картки та карткового рахунку, а отже вона вважає відмову банку по поверненню безпідставно знятих коштів незаконною. Тому позивач просила стягнути з АТ КБ «ПриватБанк» на її користь кошти в сумі 48937,12 грн. та суму пені за неповернення грошових коштів на картковий рахунок в розмірі 6312,88 грн. 
Рішенням Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 28 листопада 2018 року, з врахуванням ухвали цього ж суду від 18 квітня 2019 року про виправлення описки, позовні вимоги задоволено, стягнуто з АТ КБ «ПриватБанк» на користь ОСОБА_1 грошову суму у розмірі 48937,12 грн, пеню – 6312,88 грн, а всього 55250,00 грн. Стягнуто з відповідача на користь держави судовий збір у розмірі 704,80 грн. (а.с. 47-49, 81 т.1). 
Постановою Дніпровського апеляційного суду від 23 червня 2020 року апеляційну скаргу АТ КБ «ПриватБанк» задоволено. Рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 28 листопада 2018 року скасовано та ухвалено нове судове рішення. В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до АТ КБ «ПриватБанк» про стягнення коштів та пені відмовлено. 
02 вересня 2020 року АТ КБ «ПриватБанк» звернулось до апеляційного суду із заявою, в якій просить ухвалити додаткове рішення, яким компенсувати за рахунок держави АТ КБ «ПриватБанк» понесені судові витрати при зверненні до суду з апеляційною скаргою в сумі 2819,20 грн. (а.с. 46-62 т. 2). 
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 270 ЦПК України, суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо ним не вирішено питання про судові витрати. 
Згідно ч. 4 вказаної вище статті у разі необхідності суд може викликати сторони або інших учасників справи в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.
За положеннями статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (ч.ч. 1, 6 статті). 
Частиною 13 статті 141 ЦПК України визначено, що якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат. 
З матеріалів справи вбачається, що судом апеляційної інстанції при ухваленні нового судового рішення не було вирішено питання щодо розподілу судових витрат. 
Судом, зокрема, встановлено, 14.04.2014 року між ОСОБА_1 та ПАТ КБ «ПриватБанк» (АТ КБ «ПриватБанк») була укладена угода SAMDN03000151540494 про відкриття карткового рахунку та обслуговування платіжної карти, яка є споживчими кредитом, тому на дані правовідносини розповсюджується дія Закону України «Про захист прав споживачів» (а.с. 64 т.1).        
Відповідно до ч.ч. 1, 3 статті 22 Закону України “Про захист прав споживачів”, захист прав споживачів, передбачених законодавством, здійснюється судом. Споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з порушенням їх прав. 
Пунктом 7 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справи “Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах” від 17.10.2014 №10 роз`яснено, що оскільки стаття 5 Закону України “Про судовий збір” не містить вичерпного переліку пільг щодо сплати судового збору, то при визначенні таких пільг слід керуватися іншим законодавством України, наприклад, статтею 14 Закону України від 01 грудня 1994 року № 226/94-ВР "Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового слідства, прокуратури і суду", статтею 22 Закону України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту", статтею 22 Закону України від 12 травня 1991 року № 1023-XII "Про захист прав споживачів".
Згідно зі статтею 5 Закону України “Про судовий збір” визначено пільги щодо сплати судового збору, відповідно до якої від його сплати звільняються позивачі за подання окремих позовів, а також деякі категорії осіб, визначені законом, незалежно від виду позову. При цьому позивачі, які звільнені від сплати судового збору при пред`явленні окремих позовів, і деякі категорії осіб незалежно від виду позову звільняються від сплати судового збору не лише при пред`явленні позову, а й при поданні апеляційних чи касаційних скарг, заяв про перегляд судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами та Верховним Судом України (п. 6 зазначеної вище постанови від 17.10.2014 №10). 
Відповідно до Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про судовий збір» у ч. 3 ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів» (Відомості Верховної Ради України, 2006 р., N7, ст. 84) слова «державного мита» замінені словами «судового збору».
Отже, при прийнятті Закону України «Про судовий збір» законодавець передбачив можливість застосування Закону України «Про захист прав споживачів» при визначенні пільг певних категорій осіб щодо сплати судового збору.
Таким чином, колегія приходить до висновку що порушені права можуть захищатись як у суді першої інстанції (при пред`явленні позову), так і на наступних стадіях цивільного процесу, а саме при апеляційному перегляді. Ці стадії судового захисту є єдиним цивільним процесом, завдання якого є справедливий розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушеного права (ст. 22 «Про захист прав споживачів», ст. 2 ЦПК України).
Відповідна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі №761/24881/16-ц. 
Абзацом 2 підпункту 1 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», в редакції, що діяла на час подання позову, встановлено за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставки судового збору в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Законом України від 07 грудня 2017 року №2246-VIII «Про Державний бюджет України на 2018 рік» визначено на 2018 рік прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2018 року - 1762,00 грн.
Враховуючи подання позову у даній справі у серпні 2018 року майнового характеру з ціною позову 55250,00 грн., судовий збір, що підлягав сплаті становив 704,80 грн. (0,4 розміру від 1762,00 грн.), оскільки 1 відсоток ціни позову (552,50 грн.) менший від вказаної суми. 
Законом України «Про судовий збір», в редакції, що діяла на час подання апеляційної скарги в грудні 2018 року, встановлено за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду ставки судового збору в розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги (підпункт 6 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону). 
Отже, розмір судового збору, що підлягав сплаті при зверненні АТ КБ «ПриватБанк» з апеляційною скаргою на рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 28 листопада 2018 року, становив 150% від 704,80 грн. (ставка, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви), тобто 1057,20 грн. 
До апеляційної скарги АТ КБ «ПриватБанк» було долучено платіжне доручення №PROM8B0XZ3 від 28.12.2018 року, згідно якого апелянт в достатньому розмірі сплатив судовий збір в сумі 1057,20 грн. з призначенням платежу “101; 14360570; Судовий збір, Дніпровський апеляційний суд, за позовом ОСОБА_1 до АТ КБ “ПриватБанк”” (а.с. 61 т.2). 
Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 10 червня 2019 року було відкрито апеляційне провадження по апеляційній скарзі АТ КБ “ПриватБанк” на рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 28 листопада 2018 року (а.с. 103 т.2). 
Виходячи з викладеного, враховуючи, що апеляційну скаргу задоволено, а в задоволенні позову у даній справі відмовлено, судовий збір за подачу позовної заяви в розмірі 704,80 грн. компенсується за рахунок держави. Судовий збір, сплачений АТ КБ «ПриватБанк» при зверненні з апеляційною скаргою в сумі 1057,20 грн. необхідно компенсувати відповідачу за рахунок держави, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. 
Також встановлено, що ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 03 серпня 2018 року у даній справі заяву позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову задоволено. Забезпечено позов шляхом заборони ПАТ КБ «ПриватБанк» здійснювати нарахування відсотків, штрафних санкцій та пені по угоді/рахунку SAMDN03000151540494 від 14.04.2014 року, який відкритий в ПАТ КБ «ПриватБанк» та прив`язаний до платіжної картки № НОМЕР_1 виданої на ім`я ОСОБА_1 , до набрання законної сили рішенням суду у справі (а.с. 29 т.1). 
Постановою Дніпровського апеляційного суду від 19 лютого 2019 року (провадження №22-ц/803/2991/19) апеляційну скаргу АТ КБ “ПриватБанк” задоволено. Ухвалу судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 03 серпня 2018 року про забезпечення позову скасовано. У задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову відмовлено (а.с. 55-58 т.2). 
При поданні АТ КБ “ПриватБанк” апеляційної скарги на ухвалу про забезпечення позову, останнє сплатило судовий збір в сумі 1762,00 грн. відповідно до ухвали Дніпровського апеляційного суду від 20 грудня 2018 року про залишення апеляційної скарги без руху, що підтверджується копією платіжного доручення №PROM3B1768 від 03.01.2019 року (а.с. 59 т.2). 
Отже, наявні підстави для ухвалення додаткової постанови. АТ КБ «ПриватБанк» необхідно компенсувати за рахунок держави, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, сплачений ним судовий збір за подання апеляційних скарг на ухвалу про забезпечення позову в сумі 1762,00 грн. та на рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 28 листопада 2018 року в сумі 1057,20 грн., а всього 2819 (дві тисячі вісімсот дев`ятнадцять) грн. 20 коп.
Керуючись ст. 259, 268, 270 ЦПК України, колегія суддів, –

П О С Т А Н О В И Л А:

Акціонерному товариству комерційний банк “ПриватБанк” (код ЄДРПОУ 14360570) компенсувати за рахунок держави, у порядку встановленому Кабінетом Міністрів України, понесені судові витрати у вигляді судового збору, сплаченого за подачу апеляційних скарг, у розмірі 2819 (дві тисячі вісімсот дев`ятнадцять) грн. 20 коп. 
Додаткова постанова набирає законної сили з дня її прийняття та протягом тридцяти днів може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги до Верховного Суду. 

Головуючий

Судді