Ухвала

11 січня 2021 року
м. Київ
 
справа № 279/49/18
провадження № 51-49ск21
 
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
 
головуючого                                              ОСОБА_1 ,
суддів                                                           ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , 
 
розглянувши  касаційну скаргу захисника засудженого ОСОБА_4 адвоката – ОСОБА_5 на вирок Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 20 вересня 2019 року та ухвалу Житомирського апеляційного суду від 20 серпня 2020 року щодо ОСОБА_4 ,
 
встановив:
 
У касаційній скарзі порушується питання про перегляд судових рішень у касаційному порядку.
 
Перевіривши касаційну скаргу на відповідність вимогам ст. 427 Кримінального процесуального кодексу України (далі – КПК), суд касаційної інстанції дійшов висновку, що скаргу подано без додержання вимог цієї статті.
 
Відповідно до ч.1 ст. 438 КПК підставами для скасування або зміни судових рішень судом касаційної інстанції є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону (ст. 412 КПК), неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність (ст. 413 КПК), невідповідність призначеного покарання тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого (ст. 414 КПК), даний перелік є вичерпним. 
 
Верховний Суд звертає увагу, що, відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 427 КПК, касаційна скарга повинна містити обґрунтування заявлених скаржником вимог із зазначенням того, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судових рішень.
 
Посилаючись у касаційній скарзі на незаконність судового рішення, особа, яка подає касаційну скаргу, має вказати на конкретні порушення закону, що є підставами для скасування або зміни судового рішення, і які, на її думку, були допущені судом при ухваленні судового рішення, навести конкретні аргументи в обґрунтування кожної позиції.
 
При цьому, слід враховувати, що,  відповідно до ст. 433 КПК, суд касаційної інстанції перевіряє правильність застосування норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин і не має права досліджувати докази, встановлювати та визнавати доведеними обставини, що не були встановлені в оскаржуваному судовому рішенні, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу.
 
Захисник аналізує фактичні обставини, при цьому з урахуванням детального опису фактичних обставин і їх аналізу в ухвалі апеляційного суду не вказує конкретних порушень закону, допущених апеляційним судом при постановленні ухвали за результатами розгляду апеляційної скарги на вирок, зважаючи на приписи статей 404, 409, 419 КПК, відповідно до яких суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги та у своїй ухвалі надає вичерпну відповідь на ті доводи, що наведені в ній.
 
Крім цього, в касаційній скарзі не конкретизовано, які Апеляційним судом допущено порушення вимог ст. 419 КПК, зокрема, які доводи не викладено в ухвалі апеляційного суду та на які доводи не надано відповіді та яким чином вказані порушення могли вплинути на законність прийнятого рішення та не вказано в чому виразилась упередженість суду.
 
У касаційній скарзі не аргументовано, в чому виявилось неправильне застосування закону про кримінальну відповідальність.
 
А також не обґрунтовано, чи потягли допущені порушення КПК неправильне застосування закону про кримінальну відповідальність.
 
Також в резолютивній частині захисник вказує, що оскаржує ухвалу Житомирського апеляційного суду від 20 серпня 2019 року, що суперечить мотивувальній частині скарги, згідно якої оскаржується ухвала від 20 серпня 2020 року.
 
Оскільки касаційна скарга не відповідає вимогам, передбаченим ст. 427 КПК, колегія суддів вважає за необхідне на підставі ч. 1 ст. 429 цього Кодексу залишити скаргу без руху та встановити строк, необхідний для усунення зазначених в ухвалі недоліків.
 
Враховуючи викладене та керуючись ч. 1 ст. 429, ст. 441 КПК, Верховний Суд
 
постановив:
 
Касаційну скаргу захисника засудженого ОСОБА_4 адвоката – ОСОБА_5 на вирок Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 20 вересня 2019 року та ухвалу Житомирського апеляційного суду від 20 серпня 2020 року щодо ОСОБА_4 , залишити без руху та надати скаржнику 7 днів для усунення виявлених недоліків – з дня отримання ухвали.
 
У разі невиконання вимог касаційну скаргу буде повернуто особі, яка її подала.
 
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Судді:

ОСОБА_1                            ОСОБА_2                           ОСОБА_3