ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 320/4092/19                                                                  Суддя (судді) першої інстанції: Василенко Г.Ю.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  03 березня 2021 року                                                                                          м. Київ
          
Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:
головуючого судді                    - Єгорової Н.М.,
суддів                              - Коротких А.Ю., Федотова І.В.,
при секретарі                              - Казюк Л.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Заступника керівника Київської обласної прокуратури на рішення Київського окружного адміністративного суду від 14 січня 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області, Відділу містобудування та архітектури Ірпінської міської ради Київської області про визнання протиправними дій та скасування рішень,-

ВСТАНОВИЛА:
У липні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області, Відділу містобудування та архітектури Ірпінської міської ради Київської області, в якому просив суд: 
- визнати протиправними дії Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області, що виявились у порушенні порядку проведення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю щодо дотримання вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, оформленого актом №24062019 року/2 від 24 червня 2019 року;
- визнати протиправним та скасувати Припис № С-2406/2 від 24 червня 2019 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт;
- визнати протиправним та скасувати наказ № 126 від 25 червня 2019 року про скасування реєстрації Повідомлення про початок виконання будівельних робіт на об`єкті "Зблокований житловий будинок", КС061191351243 від 15 травня 2019 року;
- зобов`язати Інспекцією Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області поновити реєстрацію Повідомлення про початок виконання будівельних робіт КС061191351243 від 15 травня 2019 року; 
- визнати протиправним та скасувати наказ №127 від 02 липня 2019 року Відділу містобудування та архітектури Ірпінської міської ради Київської області про скасування будівельного паспорту №123 від 16 квітня 2019 року на будівництво зблокованого житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 наданий ОСОБА_1 .
Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 14 січня 2020 року адміністративний позов задоволено частково: 
- визнано протиправним та скасовано Припис № С-2406/2 від 24 червня 2019 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт, що винесений Інспекцією Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області;
- визнано протиправним та скасовано наказ Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області  № 126 від 25 червня 2019 року про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт. 
- зобов`язано Інспекцією Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської  міської ради Київської області поновити реєстрацію Повідомлення про початок виконання будівельних робіт КС061191351243 від 15 травня 2019 року. 
- визнано протиправним та скасовано наказ Відділу містобудування та архітектури Ірпінської міської ради Київської області № 127 від 02 липня 2019 року  про скасування будівельного паспорту № 123 від 16 квітня 2019 року. 
- стягнуто на користь ОСОБА_1 сплачений ним судовий збір за рахунок бюджетних асигнувань Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області у сумі 3073 грн. 60 коп. 
У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.
Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, Заступником керівника Київської обласної прокуратури подано апеляційну скаргу, в якій він просить судове рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні позову відмовити в повному обсязі. Свої доводи обгрунтовує тим, що судом першої інстанції не взято до уваги доводи відповідачів про те, що на суміжній ділянці по АДРЕСА_1 згідно з будівельним паспортом № 260 від 11 листопада 2015 року та відповідно до ескізних намірів забудови вбачається окрема нумерація кожної квартири, що свідчить про наміри збудувати багатоквартирний зблокований будинок. Вказує на те, що будівництво по АДРЕСА_1 , 36/2а, АДРЕСА_1 є одним об`єктом будівництва замість трьох, як це передбачено будівельними паспортами та дозвільними документами. 
У відзиві на апеляційну скаргу позивач просить залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін. В обгрунтування своєї позиції вказує на те, що Заступником керівника Київської обласної прокуратури не наведено обгрутування допущення судом першої інстанції невірного застосування норм матеріального або процесуального права.
Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, заслухавши пояснення представників сторін, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно задовольнити, а рішення суду першої інстанції - скасувати, виходячи з наступного.
Вирішуючи вказаний спір, суд першої інстанції встановив, що 16 квітня 2019 року відділом містобудування та архітектури Ірпінської міської ради Київської області Шолковому В.О. виданий будівельний паспорт за реєстраційним № 123 для здійснення будівництва зблокованого житлового будинку по АДРЕСА_1 .
Згідно з пояснювальною запискою до схеми забудови земельної ділянки містобудівні та планувальні обмеження (максимальна площа забудови та гранично допустима щільність забудови земельної ділянки, максимальні розміри плями забудови, мінімальні відстані від меж суміжних земельних ділянок; відстані від будівель та споруд на суміжних ділянках, запроектованих та погоджених у встановленому порядку) - згідно вимог ДБН В.2.2-12:2018  "Планування і забудова територій", ДБН В.2.2-3:2018 "Будинки і споруди. Заклади освіти" та Земельного кодексу України. 
Основні характеристики об`єкта містобудування: загальна площа житлового будинку 417,52 кв. м.
Будівельним паспортом визначені такі вимоги щодо забудови земельної ділянки:
- граничнодопустима висота будівлі:  12,6 м;
- відстані від об`єкта, який проектується, до меж червоних ліній та ліній регулювання забудови:6,0 м.;
- мінімально допустимі відстані від об`єкта, який проектується, до меж земельної ділянки: 1,0 м;
- мінімально допустимі відстані від об`єкта, який проектується, до існуючих будинків та споруд: 8,0 м;
- тип огорожі: паркан з металопрофілю на кам`яному фундаменті;
- відстань від об`єкта, який проектується, до вулиць (доріг): 6 м.;
- інженерне забезпечення об`єкта будівництва (у разі наявності технічних умов): до існуючих інженерних мереж міста: ЦТП № 16 КОФ ВАТ "Укртелеком"; КП "Ірпіньводоканал"; Ірпінська філія "Київоблгаз"; ЗАТ "А. Е. С. Київобленерго";
- інші вимоги та обмеження використання земельної ділянки (сейсмонебезпечні території, підроблювані, карстонебезпечні та підтоплювані території, ґрунти: насипні, намивні, зсувні, що просідають та набухають, ділянки у районах морської абразії): згідно ДБН В.2.2-12.2018 та Земельного кодексу України.
15 травня 2019 року ОСОБА_1  подано до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, яке зареєстровано в реєстрі за номером КС  061191351243.
Листом від 16 травня 2019 року позивач повідомив Ворзельського селищного голову про початок виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 згідно будівельного паспорту № 123 від 16 квітня 2019 року та повідомлення про початок виконання будівельних робіт КС  061191351243 від 15 травня 2019 року.
Судом встановлено, що у період з 10 червня 2019 року по 24 червня 2019 року, на підставі наказу № 5 від 14 квітня 2016, звернення громадян від 06 червня 2019 року  та направлення від 07 червня 2019 року № 0706/5/1,  Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області проведено позапланову перевірку дотримання позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті "зблокований  житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , за результатом якої складено акт № 24062019 року/2.
В ході проведення перевірки було встановлено, що ОСОБА_1 отримано будівельний паспорт № НОМЕР_1 від 16 квітня 2019 року на будівництво зблокованого житлового будинку, зареєстровано повідомлення про початок виконання будівельних робіт на об`єкт "зблокований житловий будинок", КС 061191351243 від 15 травня 2019 року, код об`єкта 1110,3, а по факту виконує будівельні роботи з будівництва зблокованого багатоквартирного житлового будинку без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що за класом наслідків належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1).
Також Інспекцією в акті зазначено,  що замовником виконуються будівельні роботи без розроблення та затвердження проектної документації; замовником не забезпечено здійснення авторського та технічного нагляду; земельна ділянка, на якій здійснюється будівництво зблокованого багатоквартирного житлового будинку,  використовується не за цільовим призначенням.
За результатом проведення перевірки Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області 24 червня 2019 року винесла Припис № С-2406/2, яким вимагала усунути виявлені порушення шляхом зупинення виконання будівельних робіт з 24 червня 2019 року та усунути виявлені порушення до 24 серпня 2019 року.
Крім того, Інспекцією 25 червня 2019 року прийнято наказ № 126, яким скасовано реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт  КС 061191351243 від 15 травня 2019 року та  направлено на адресу Відділу містобудування та архітектури Ірпінської міської ради Київської області лист від 26 червня 2019 року № 2606/3, з вимогою вжити заходи реагування на виявлені порушення.
На підставі цього листа 02 липня 2019 року Відділ містобудування та архітектури Ірпінської міської ради Київської області прийняв наказ № 127, яким скасував будівельний паспорт № 123 від 16 квітня 2019 року на забудову земельної ділянки по АДРЕСА_1 для будівництва зблокованого житлового будинку, наданий ОСОБА_1 .
На підставі встановлених вище обставин, суд першої інстанції прийшов до висновку про те, що Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області не було встановлено невідповідність об`єкта, який будується позивачем, умовам дозвільних документів, а будь-які порушення під час видачі будівельного паспорта, які б могли свідчити про його неправомірну видачу, не були зафіксовані, що свідчить про наявність правових підстав для задоволення заявлених позовних вимог.
З такими висновками суду першої інстанції колегія суддів не погоджується з огляду на наступне.
Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлюються Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року № 3038-VI (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, далі - Закон № 3038).  
Повноваження органів архітектурно-будівельної інспекції у спірних правовідносинах регламентуються Законами України «Про регулювання містобудівної діяльності», «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок № 553).
Згідно з частиною 2 статті 4 Закону № 3038-VI суб`єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи.
Відповідно до абзацу 1-3 частини 1 статті 41 Закону № 3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Указом Президента України від 08 квітня 2011 року № 439/2011 затверджено Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, згідно з пунктом 1 якого Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю, контролю у сфері житлово-комунального господарства.
Відповідно до пункту 6 цього Положення, Держархбудінспекція України здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі або міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька регіонів) територіальні органи.
За приписами частини 3 статті 41 Закону №3038-VI та положень Порядку №553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій; 7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; 8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій; 9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію; 10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки; 11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об`єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.
Відповідно до п. 2 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:
1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.
Згідно з п. 5 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Так, відповідно до п. 7 Порядку №553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.
Згідно з абзацом 11 пункту 7 Порядку № 553, під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.
При цьому Порядком № 553 встановлено, що перевірка проводиться уповноваженими особами органів архітектурно-будівельного контролю виключно у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва, які, серед іншого, мають право отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки та  подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.
Як вбачається з матеріалів справи, позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, в результаті якої були винесені оскаржувані припис та накази, була проведена на підставі Наказу Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради  Київської області від 14 квітня 2016 року № 5, в якому зокрема зазначено про проведення перевірки в разі звернення фізичних та юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства та направлення для проведення позапланової перевірки від 07 червня 2019 року № 0706/5/1.
Також, судом першої інстанції було вірно встановлено, що підставою проведення позапланової перевірки є  звернення громади виборчого округу № 2 смт Ворзель, про що зазначено в направлені від 07 червня 2019 року № 0706/5/1. Позивачу було пред`явлено направлення від 07 червня 2019 року № 0706/5/1, про що свідчить його підпис. Сама перевірка проводилась у присутності позивача. Акт, що був складений за результатами перевірки вчасно надано позивачу, що підтверджується його підписом на акті. 
Таким чином, є необґрунтованим твердження позивача про протиправність дій Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області, що виявились у порушенні порядку проведення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю щодо дотримання вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, оформленого актом № 24062019/2 від 24.06.2019 року.
Поряд з викладеним судова колегія звертає увагу на те, що згідно з Державними будівельними нормами ДБН В.2.2-15-2005 «Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення.», зблокований житловий будинок - будинок квартирного типу, що складається з двох і більше квартир, кожна з яких має безпосередній вихід на приквартирну ділянку або вулицю; одноквартирний житловий будинок - індивідуальний житловий будинок, що має прибудинкову ділянку.
Відповідно до п. 1 частини першої ст. 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» від 14 травня 2015 року № 417-VIII, багатоквартирний будинок - житловий будинок, в якому розташовано три чи більше квартири. У багатоквартирному будинку можуть також бути розташовані нежитлові приміщення, які є самостійними об`єктами нерухомого майна.
Згідно з частиною першою ст. 36 Закону №3038-VІ, клас наслідків (відповідальності) будівель і споруд (далі - клас наслідків) - це характеристика рівня можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно або періодично перебуватимуть на об`єкті або які знаходитимуться зовні такого об`єкта, матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об`єкта.
Відповідно до частини третьої ст. 36 Закону №3038-VІ, клас наслідків визначається для кожного об`єкта - будинку, будівлі, споруди будь-якого призначення, їхніх частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, у тому числі тих, що належать до складу комплексу (будови).
Згідно з частиною п`ятою ст. 36 Закону №3038-VІ, усі об`єкти поділяються за такими класами наслідків (відповідальності): незначні наслідки - СС1; середні наслідки - СС2; значні наслідки - СС3. До незначних наслідків (СС1) можуть бути віднесені об`єкти: рівень можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно перебуватимуть на об`єкті, - до 50 осіб включно; рівень можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які періодично перебуватимуть на об`єкті, - до 100 осіб включно.
Відповідно до частини восьмої ст. 36 Закону №3038-VІ, під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю на об`єктах самочинного будівництва клас наслідків таких об`єктів визначається самостійно відповідними органами державного архітектурно-будівельного контролю.
Як на підставу задоволення адміністративного позову, суд першої інстанції посилається на здійснення позивачем будівельних робіт за виданими йому відповідачами дозвільними документами.
Разом з тим, зазначений зблокований житловий будинок, на переконання суду апеляційної інстанції, не є самостійним об`єктом будівництва, а є складовою частиною багатоквартирного зблокованого будинку, що підтверджується наданими до перевірки матеріалами фотофіксації спільного фундаменту з двома іншими сусідніми об`єктами.
Крім того, як вбачається з інтернет сайтів, на зазначених у Зверненні Громади виборчого округу №2 смт. Ворзель земельних ділянках відбувається продаж 28 квартир в Житловому комплексі LikeHouse.
Крім того, Київською обласною прокуратурою до матеріалів справи долучено Протокол огляду земельних ділянок за кадастровими номерами 3210945600:03:002:0045, 3210945600:03:002:0046, 3210945600:03:002:0047, з якого вбачається, що на них здійснюється будівництво саме багатоквартирного зблокованого будинку, що також підтверджується фототаблицями до зазначеного Протоколу.
Отже, матеріалами справи підтверджено, що зблокований житловий будинок позивача є частиною багатоквартирного зблокованого будинку, розташованого на земельних ділянках за кадастровими номерами 3210945600:03:002:0045, 3210945600:03:002:0046, 3210945600:03:002:0047.
Згідно з частиною другою ст. 24 Закону №3038-VІ, забудова земельної ділянки здійснюється в межах її цільового призначення, встановленого відповідно до законодавства.
Як вбачається з матеріалів справи, земельна ділянка за кадастровим номером 3210945600:03:002:0045, площею 0,0328 га, розташовануа за адресою: АДРЕСА_1 , за цільовим призначенням - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), а не для будівництва багатоквартирного житлового будинку.
З урахуванням наведеного, колегія суддів приходить до висновку, що оскаржувані позивачем дії щодо проведення перевірки, припис та накази відповідачів є правомірними, у зв`язку з чим адміністративний позов задоволенню не підлягає.
Крім іншого, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.
Приписи п. 4 ч. 1 ст. 317 КАС України визначають, що підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Керуючись ст. ст. 139, 242-244, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325 КАС України, колегія суддів, - 
ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Заступника керівника Київської обласної прокуратури - задовольнити.
Рішення Київського окружного адміністративного суду від 14 січня 2020 року - скасувати.
Прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області, Відділу містобудування та архітектури Ірпінської міської ради Київської області про визнання протиправними дій та скасування рішень - відмовити повністю. 

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів, з урахуванням положень ст. 329 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя                                                                                Н.М. Єгорова
Судді                                                                                           А.Ю. Коротких 
 І.В. Федотов

Повний текст постанови складено «04» березня 2021 року.