ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/13457/20                                                                       Суддя (судді) першої інстанції: Шулежко В.П.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  25 січня 2021 року                                                                                            м. Київ
          
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
                   судді-доповідача:                       Собківа Я.М.,    
                                 суддів:                        Пилипенко О.Є., Черпіцької Л.Т.,
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 серпня 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Члена Третьої дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя Говорухи Володимира Івановича про визнання протиправними дій, зобов`язати вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Члена Третьої дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя Говорухи Володимира Івановича про визнання протиправною бездіяльності, скасування ухвали від 21.05.2020 року.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 серпня 2020 року було повернуто позовну заяву позивачу на підставі пункту 1 частини 4    статті 169 КАС України, у зв`язку з не усуненням недоліків позовної заяви, яку було залишено без руху.
В апеляційній скарзі ОСОБА_1 посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання, просить скасувати вказане судове рішення та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Відповідно до ч.1  ст. 308 КАС України  суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Відповідно до п. 2 ч. 1  ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.
Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.  
Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 червня 2020 року позовну заяву  ОСОБА_1 залишено без руху.
Позивачу надано п`ятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання даної ухвали, перебіг якого починається з наступного дня після закінчення строку дії карантину, установленого Кабінетом Міністрів України.
06.07.2020 року позивачем на виконання вимог зазначених в ухвалі окружного адміністративного суду від 22 червня 2020 року про залишення позовної заяви без руху,  подано заяву про виправлення недоліків. 
У зазначеній заяві позивач просив звільнити його від сплати судового збору як пенсіонера, який перебуває у скрутному матеріальному становищі. 
В оскаржуваній ухвалі судом першої інстанції також зазначено, що на підтвердження скрутного матеріального становища позивачем подано до Окружного адміністративного суду копії ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 09.08.2019 у справі №9901/239/19 та ухвали Київського окружного адміністративного суду від 17.03.2020 у справі №640/418/20, якими ОСОБА_1 звільнено від сплати судового збору та не завірену копію довідки, яка містить відомості про пенсію, яка виплачена йому за період червень 2018 року - лютий 2019 року, проте, матеріали справи не місять зазначених ухвал та довідки.
Відповідно до ч. ч. 1-2  ст. 169 КАС України  суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями  160,  161  цього  Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. 
В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).
Приписи п. 1 ч. 4  ст. 169 КАС України  визначають, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.
Отже, єдиною підставою для повернення позовної заяви відповідно до п. 1 ч. 4  ст. 169 КАС України  є неусунення позивачем недоліків позовної заяви в установлений судом строк.
Як було встановлено вище, підставою для залишення позовної заяви без руху була несплата позивачем судового збору в установленому  Законом України «Про судовий збір»  розмірі.  
При цьому, на виконання вимог ч. 2  ст. 169 КАС України  судом першої інстанції було вказано точну суму судового збору, або подання обґрунтованого клопотання про звільнення від сплати судового збору, а також надання копій усіх документів, що додаються до позовної заяви для учасників справи.
Таким чином, навіть якщо припустити, що позивачем на виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху було надано копії ухвал судів, якими його було звільнено від спати судового збору, колегія суддів звертає увагу, що копії судових рішень не є належними доказами для звільнення від сплати судового збору, оскільки з їх змісту не вбачається встановлення фактичних обставин, які були б обґрунтованими підставами для звільнення позивача від сплати судового збору.
Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Таким чином, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм процесуального права, обґрунтовано зазначивши про наявність правових підстав для повернення позовної заяви на підставі п. 1 ч. 4  ст. 169 КАС України, а викладені в апеляційній скарзі доводи позицію суду першої інстанції не спростовують.
Відповідно до п. 1 ч. 1  ст. 315 КАС України  за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Приписи  ст. 316 КАС України  визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції ухвалено судове рішення з додержання норм процесуального та матеріального права, в зв`язку з чим вимоги апеляційної скарги    не підлягають задоволенню.
Керуючись статтями 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, 

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.         
Ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 серпня 2020 року залишити без змін.             
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

              Суддя-доповідач                                                                                 Собків Я.М.

  Суддя                                                                                                    Пилипенко О.Є.

             Суддя                                                                                                     Черпіцька Л.Т.