ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

21 січня 2021 року 	м. Дніпро	справа № 340/1155/20	

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
головуючого - судді  Олефіренко Н.А. (доповідач),
суддів:  Білак С.В., Шальєвої В.А.,       
розглянувши в порядку письмового провадження в залі судового засідання Третього апеляційного адміністративного суду в м. Дніпрі апеляційну скаргу Квартирно-експлуатаційного відділу м. Кропивницький на ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 20.10.2020 ( суддя першої інстанції Сагун А.В.) в адміністративній справі №340/1155/20 за позовом  Керівника Знам`янської місцевої прокуратури в інтересах держави, уповноваженим органом якої є Головне управління Державної податкової служби у Кіровоградській області до  Квартирно-експлуатаційного відділу м. Кропивницький  про стягнення податкового боргу,- 
ВСТАНОВИВ:
Керівник Знам`янської місцевої прокуратури в інтересах держави, уповноваженим органом якої є Головне управління ДПС у Кіровоградській області, звернувся до суду з позовною вимогою, в якій просив стягнути квартирно-експлуатаційного відділу м. Кропивницький податковий борг у розмірі 2 748 654,01 грн.
Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 25 травня 2020 року по справі № 340/1155/20 адміністративний позов Керівника Знам`янської місцевої прокуратури (27400, Кіровоградська область, м. Знам`янка, вул. Братів Лисенків, 5, код ЄДРПОУ 02910025) в інтересах держави, уповноваженим органом якої є Головне управління Державної податкової служби у Кіровоградській області (25006, м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 55, код ЄДРПОУ 43142606) до квартирно-експлуатаційного відділу м. Кропивницький (25006, м. Кропивницький, пров. Училищний, 8, код ЄДРПОУ 08541051) про стягнення податкового боргу  задоволено.
Стягнуто кошти з рахунків у банках обслуговуючих квартирно-експлуатаційного відділу м. Кропивницький у рахунок погашення податкового боргу  у розмірі 2 748 654,01 грн. (два мільйони сімсот сорок вісім тисяч шістсот п`ятдесят чотири грн. 01 коп.), на користь державного бюджету України в особі Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області на слідуючий рахунок: UA058999980000033211811011181, код отримувача 38011312, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код  класифікації доходів бюджету  18010500.
09 жовтня 2020 року до суду надійшла заява квартирно-експлуатаційного відділу м. Кропивницький про відстрочення виконання рішення суду у адміністративній справі за позовною заявою Керівника Знам`янської місцевої прокуратури в інтересах держави, уповноваженим органом якої є Головне управління Державної податкової служби у Кіровоградській області до квартирно-експлуатаційного відділу м. Кропивницький про стягнення податкового боргу (а.с. 108-109).
В обґрунтування заяви зазначено, що квартирно-експлуатаційний відділ м. Кропивницький є бюджетною неприбутковою організацією державної форми власності та фінансується за рахунок видатків Державного бюджету. У 2019 та 2020 роках з Державного бюджету незважаючи на заявки  не виділялись кошторисні призначення на оплату земельного податку, в результаті чого і утворилась відповідна заборгованість.
Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 20.10.2020 у задоволенні заяви представника квартирно-експлуатаційного відділу м.  Кропивницький про відстрочення виконання рішення суду у адміністративній справі за позовною заявою Керівника Знам`янської місцевої прокуратури в інтересах держави, уповноваженим органом якої є Головне управління Державної податкової служби у Кіровоградській області до квартирно-експлуатаційного відділу м. Кропивницький про стягнення податкового боргу  відмовлено.
Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій посилається на неправильне застосування норм процесуального та матеріального  права, просить скасувати ухвалу суду та ухвалити нове рішення, яким заяву про відстрочення виконання рішення суду задовольнити.
Апеляційна скарга фактично обґрунтована доводами заяви.
У поданому відзиві на апеляційну скаргу позивач вважає ухвалу суду законною та обґрунтованою, просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, ухвалу суду першої інстанції без змін.
Апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження, у відповідності до вимог  ст. 311 КАС України.
Розглянувши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів  вважає, що вона не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Суд першої інстанції, постановляючи ухвалу про відмову у задоволенні заяви представника квартирно-експлуатаційного відділу м.  Кропивницький про відстрочення виконання рішення суду у адміністративній справі дійшов висновку, що розстрочити виконання рішення суду можна лише протягом року з дати ухвалення рішення суду при наявності обставин, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Так, заявник просить рішення суду саме відстрочити терміном на один рік, тобто протягом цього часу ним не буде погашатись податковий борг, що призведе до недотримання коштів бюджетом та негативних наслідків пов`язаних з цим. Несвоєчасна сплата податків та відповідно накопичення податкового боргу не є тією обставиною, яка надає можливість відстрочити сплату боргу. Також, боржником не надано доказів звернення до стягувача з письмовою заявою про відстрочення сплати заборгованості.
Апеляційний суд погоджується з такими висновками суду першої інстанції з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 378 КАС України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення.
Згідно з ч. 3 ст. 378 КАС України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.
Відповідно до ч.4 ст.378 КАС України, вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує:
1) ступінь вини відповідача у виникненні спору;
2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання самої особи або членів її сім`ї, її матеріальне становище;
3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.
Тобто, підставою для відстрочення виконання рішення є звернення особи із заявою до суду з обумовленням причин неможливості виконати судове рішення у встановлений законом строк, за доведеністю обставин, що ускладнюють його виконання, або роблять його неможливим.
Заявник в обґрунтування заяви про відстрочення виконання рішення суду зазначив, що квартирно-експлуатаційний відділ м. Кропивницький є бюджетною неприбутковою організацією державної форми власності та фінансується за рахунок видатків Державного бюджету. У 2019 та 2020 роках з Державного бюджету незважаючи на заявки  не виділялись кошторисні призначення на оплату земельного податку, в результаті чого і утворилась відповідна заборгованість.
Проте зазначені обставини самі по собі не є такими, що призводять до неможливості виконання рішення суду про стягнення податкового боргу.
Водночас, суд враховує, що у постановах Верховного Суду від 27.06.2018 по справі №813/8842/13-а, від 24.01.2019 по справі №813/3195/14, 24.01.2019 по справі №809/1319/16 викладено правову позиція, згідно якої питання розстрочення або відстрочення постанови суду знаходяться в площинні процесуального права. Разом із тим підстави, а саме наявність обставин, що ускладнюють виконання судового рішення (відсутність коштів на рахунку, відсутність присудженого майна в натурі, стихійне лихо тощо), залежать від предмету спору, у межах спірних правовідносин від правової природи податкового боргу. Статтею 5 Податкового кодексу України, яка встановлює співвідношення податкового законодавства з іншими законодавчими актами, п. 5.2 цієї статті передбачено пріоритет понять, правил, термінів та положень цього Кодексу, для регулювання відносин оподаткування. Таким чином, норми статті 100 Податкового кодексу України, які регулюють правила розстрочення та відстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу платника податків є спеціальними нормами щодо доказів як підстав для відстрочення податкового боргу (п. 100.5 Податкового кодексу України).
Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Отже, підстави відстрочення боргового зобов`язання судом, передбачені ст. 378 КАС України, не є вичерпними і мають застосовуватися в сукупності з нормами матеріального права.
Згідно з п.100.5 ст. 100 ПК України підставою для відстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу платника податків є надання ним доказів, перелік яких визначається Кабінетом Міністрів України, що свідчать про наявність дії обставин непереборної сили, що призвели до загрози виникнення або накопичення податкового боргу такого платника податків, а також економічного обґрунтування, яке свідчить про можливість погашення грошових зобов`язань або податкового боргу та/або збільшення податкових надходжень до відповідного бюджету внаслідок застосування режиму відстрочення, протягом якого відбудуться зміни політики управління виробництвом чи збутом такого платника податків.
Відповідно до п. п. 100.4, 100.5 ст. 100 ПК України постановою Кабінету Міністрів України від 27 грудня 2010 року №1235 затверджений Перелік обставин, що свідчать про наявність загрози виникнення або накопичення податкового боргу, і доказів існування таких обставин (далі - Перелік №1235).
Згідно розділу ІI Переліку №1235 до обставин, що є підставою для відстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу заявника є форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), зазначені у частині другій статті 14-1 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні", що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативно-правовими актами.
Доказами, що підтверджують факт настання (існування) зазначених обставин, є:
- сертифікат Торгово-промислової палати про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили);
- рішення Президента України про оголошення окремих місцевостей України зоною надзвичайної екологічної ситуації, затверджені Верховною Радою України.
Відповідно до ч.2 ст.14-1 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні" №671/97-ВР, форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.
Заявником не зазначено та не надано доказів жодної з підстав для відстрочення виконання рішення суду, передбачених спеціальними нормами законодавства.
При цьому, пункт 2 розділу І Переліку №1235 відносить до обставин, що є підставою для розстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу заявника, загрозу виникнення неплатоспроможності (банкрутства) заявника в разі своєчасної та в повному обсязі сплати ним грошового зобов`язання або погашення податкового боргу в повному обсязі. Зазначена обставина підтверджується висновком про результати аналізу фінансового стану заявника, що проводиться контролюючим органом за даними бухгалтерського обліку. Однак, заявник не надає жодних доказів такого незадовільного фінансового стану підприємства, як і того, що він звертався до контролюючого органу з метою підтвердження такої обставини (яка є, при цьому, підставою для розстрочення, а не відстрочення виконання рішення суду).
Таким чином, заявником не подано до суду належних та допустимих доказів, які б підтверджували неможливість сплати заборгованості. Тобто, квартирно-експлуатаційним відділом м.  Кропивницький не обґрунтовано наявності обставин, що ускладнюють виконання судового рішення, або які роблять його неможливим, а також не підтверджено обставин, з якими закон пов`язує можливість відстрочення виконання судового рішення, тому в задоволенні заяви про відстрочення виконання рішення суду слід відмовити.
За наведених обставин колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду, тому оскаржувану ухвалу слід залишити без змін.
Керуючись ст.ст.  311,  315,  316,  321,  322,  325,  329 КАС України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Квартирно-експлуатаційного відділу м. Кропивницький залишити без задоволення.
Ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 20.10.2020 в адміністративній справі №340/1155/20 залишити без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає на підставі ч. 2  ст. 328 КАС України.
Постанова складена в повному обсязі  25 січня 2021 року.

Головуючий - суддя                                                                      Н.А. Олефіренко 

                               суддя                                                                      С.В. Білак 

                               суддя                                                                      В.А. Шальєва