ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/9124/20                                                                       Суддя (судді) першої інстанції: Келеберда В.І.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  16 лютого 2021 року                                                                                            м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
Головуючого судді:                                                            Кузьмишиної О.М.,
суддів:                                                                                   Костюк Л.О., Пилипенко О.Є. 

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 листопада 2020 року у справі за адміністративним позовом Національної академії внутрішніх справ до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправними та скасування приписів від 21 лютого 2020 року,

В С Т А Н О В И В :

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулася Національна академія внутрішніх справ з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України з вимогами про визнання протиправними та скасування приписів від 21 лютого 2020 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та про зупинення підготовчих та будівельних робіт, складені головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту ДАБІ у місті Києві Воронюком А.В. стосовно Національної академії внутрішніх справ за результатами позапланової перевірки на об`єкті: Реконструкція гуртожитків по вул. Кудряшова, 8-10 у Солом`янському районі міста Києва.
Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач вказує, що головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту ДАБІ у місті Києві Воронюком А.В. проведено позапланову перевірку щодо дотримання Замовником будівництва - Національною академією внутрішніх справ, Генпідрядником - ТОВ «Будівельна компанія «Інтергал-Буд», Генпідрядником - ТОВ «Архітектурно-будівельна компанія «Квадрат» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: Реконструкція гуртожитків по вул. Кудряшова, 8-10 у Солом`янському районі міста Києва. За результатами перевірки складено Акт за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 21 лютого 2020 року, за висновками якого наявні порушення вимог законодавства та наведено їх опис, а також складено оскаржувані приписи від 21 лютого 2020 року, з якими позивач не погоджується, вважає їх такими, що підлягають скасуванню, оскільки викладені у висновках відповідача обставини не відповідають дійсним.
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 листопада 2020 року адміністративний позов Національної академії внутрішніх справ до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправними та скасування приписів від 21 лютого 2020 року задоволено, визнано протиправними та скасовано приписи Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві від 21 лютого 2020 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, та про зупинення підготовчих та будівельних робіт, винесені щодо Національної академії внутрішніх справ.
Не погоджуючись із прийнятим рішенням, Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві подано апеляційну скаргу, в якій апелянт просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким в задоволенні позову відмовити повністю.
Апеляційна скарга мотивована тим, що судом першої інстанції допущено порушення норм матеріального права, застосовано закон, який не підлягає застосуванню до спірних правовідносин, внаслідок чого висновки суду не відповідають фактичним обставинам  справи. Судом першої інстанції не враховано, що положення статті 19 Земельного кодексу України, Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затверджений наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України №489 від 25.11.2016. Зокрема, судом першої інстанції не враховано, що чинним земельним законодавством встановлено, що за проектами землеустрою та з дотриманням відповідної процедури здійснюється лише зміна цільового призначення земельних ділянок, а віднесення земель до тієї чи іншої категорії здійснюється на підставі рішень.  Зміна виду використання в межах однієї категорії земель здійснюється її власником самостійно з урахуванням містобудівної документації та документації із землеустрою.
З матеріалів справи вбачається, що земельна ділянка 8000000000:72:143:00 відноситься до категорії земель для житлової та громадської забудови, вид використання земельної ділянки: для обслуговування та експлуатації навчальних корпусів та гуртожитку, цільове призначення земельної ділянки - для будівництва та обслуговування будівель закладів освіти.
Позивач вважає, що судом першої інстанції не встановлено, що фактично йдеться про зміну виду використання земельної ділянки (з обслуговування та експлуатації навчальних корпусів та гуртожитку на будівництво та обслуговування багатофункціонального комплексу), що є зміною цільового використання та призначення земельної ділянки, зміну її категорії.
Національною академією внутрішніх справ відзиву на апеляційну скаргу не подавалося, що не перешкоджає розгляду апеляційної скарги за наявними у ній матеріалами в порядку письмового провадження.
Відповідно до статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а рішення суду першої інстанції слід залишити без змін, з наступних підстав.
Розглядаючи справу за позовом Національної академії внутрішніх справ суд першої інстанції виходив з таких фактичних обставин.
На підставі направлення для проведення позапланового заходу від 27 січня 2020 року посадовою особою ДАБІ - інспектором будівельного нагляду Воронюком А.В. в період з 10 по 21 лютого 2020 року проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності на об`єкті будівництва: Реконструкція гуртожитків по вул. Кудряшова, 8-10 у Солом`янському районі міста Києва такими суб`єктами: Замовником - Національною академією внутрішніх справ, Генпідрядною організацією - ТОВ «Будівельна компанія «Інтергал-Буд», Генеральним підрядником - ТОВ «Архітектурно-будівельна компанія «Квадрат».
За результатами проведеної позапланової перевірки інспектором будівельного нагляду Воронюком А.В. складено Акт від 21 лютого 2020 року та винесено оскаржувані приписи стосовно позивача.    
За висновками Акту перевірки від 21 лютого 2020 року та за результатами розгляду заперечень позивача    від 02 березня 2020 року, виявлено наступні порушення:
1)  земельна ділянка 8000000000:72:143:0005 відноситься до категорії земель для житлової та громадської забудови, вид використання земельної ділянки: для обслуговування та експлуатації навчальних корпусів та гуртожитку, цільове призначення земельної ділянки - для будівництва та обслуговування будівель закладів освіти. Згідно з Державним класифікатором будівель і споруд ДК018-2000, затвердженим наказом Держстату України від 17 серпня 2000 року №507, будівлі класифікуються за їх функціональним призначенням. Будівлі, що використовуються або запроектовані для декількох призначень (комбіноване навчальне житло), повинні бути класифіковані за однією класифікаційною ознакою відповідно до головного призначення, яке обчислюється відсотковим співвідношенням площ різних приміщень згідно з їх призначенням чи використанням до відповідного класифікаційного угрупування. Відповідно до експертного звіту від 28 серпня 2018 року №0177-4299-18/УЕБ/А, виданого ТОВ «Укрекспертиза в будівництві» площа приміщень житлового будинку №1 становить 25 406,08 кв.м., площа приміщень гуртожитку становить 68,73 кв.м.; площа приміщень житлового    будинку №2 становить 30     489,3 кв.м., площа приміщень гуртожитку становить 84,25 кв.м., з цього слідує, що за класифікацією будівля є житловим будинком. Враховуючи вищевикладене, будівництво житлового комплексу на вищевказаній земельній ділянці не відповідає цільовому призначенню.
2)                проектною організацією ТОВ «АБК «Квадрат» проектна документація: Реконструкція гуртожитків по вул. Кудряшова, 8-10 у Солом`янському районі міста Києва розроблена та передана Замовнику - Національній академії внутрішніх справ з порушенням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та від відхилення від вхідних даних, а саме: а) відповідно до пункту 3 загальних даних містобудівних умов та обмежень, забудови земельної ділянки від 09 серпня 2017 року №7853/0/7-1-17, земельна ділянка    8000000000:72:143:0005 відноситься до категорії земель для житлової та громадської забудови, вид використання - для обслуговування та експлуатації навчених корпусів та гуртожитку, цільове призначення - для будівництва та обслуговування будівель закладів освіти. Враховуючи вищевикладене, розташування житлового комплексу на вищевказаній земельній ділянці не відповідає цільовому призначенню; б) не забезпечена необхідна площа озеленення; в) перевищено висотність, оскільки проектом передбачено реконструкцію двох будівель гуртожитків до 20 та 21 поверху, згідно Детального плану території в межах проспекту Повітрофлотського, вулиць Солом`янської, Механізаторів, Кудряшова та залізничної колії, затвердженого рішенням Київської міської ради від 24 вересня 2015 року №46/1949 поверховість гуртожитків становить 5 поверхів, відповідно до пункту 1 МУО передбачено остаточну висоту, у тому числі й проектними рішеннями ДПТ;    г) в проекті відсутній розрахунок щільності населення. Є підстави вважати, що перевищено допустиму щільність населення, оскільки ДПТ, на яке посилається МУО, за вказаною адресою розташовані 5-поверхові гуртожитки, а не житлові будинки на 1446 мешканців, які плануються після реконструкції.
3)  під час виконання будівельних робіт на вищевказаному об`єкті будівництва генеральним підрядником ТОВ «БК «Інтергал-Буд» порушено вимоги будівельних норм, стандартів і правил, а саме: відповідно до будівельного генплану проекту виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва вздовж паркану по вул.. Кудряшова має бути споряджений захисний козирок, проте на момент проведення перевірки захисний козирок відсутній.
Висновки Акту від 21 лютого 2020 року та винесені надалі оскаржувані у даній справі приписи Державної архітектурно-будівельної інспекції позивач вважає протиправними, що стало передумовою для звернення до суду з адміністративним позовом.
Як вбачається з доводів апеляційної скарги, відповідач не погоджується з висновками суду першої інстанції, викладеними у рішенні від 04 листопада 2020 року з тих підстав, що мова йдеться про зміну позивачем виду використання земельної ділянки (з обслуговування та експлуатації навчальних корпусів та гуртожитку на будівництво та обслуговування багатофункціонального комплексу), що не передбачено чинним земельним законодавством та фактично, на думку відповідача, є зміною цільового використання та призначення земельної ділянки, зміну її категорії.
Отже, колегія суддів переглядає ухвалене судом першої інстанції рішення від 04 листопада 2020 року у межах заявлених відповідачем в апеляційній скарзі доводів та зазначає наступне.
Статтею 19 Конституції України  передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені      Конституцією     та законами України.
Згідно зі  статтею 10 Закону України «Про архітектурну діяльність»  для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.
  Відповідно до  статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»  державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт на момент проведення позапланової перевірки позивача визначав Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений  постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553  (Порядок №553).
  Суд зазначає, що дію постанови №553 зупинено з 18 березня 2020 року у зв`язку з прийняттям  постанови Кабінету Міністрів України від 13 березня 2020 року №219 «Про оптимізацію органів державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду». Водночас, на момент проведення позапланової перевірки позивача (з 10 по 21 лютого 2020 року) та складення документів за її результатами (21 лютого 2020 року) постанова №553 була чинною та застосовувалася до учасників перевірки.
Як вбачається з наявних у справі матеріалів, проектною документацією по проекту: Реконструкція гуртожитків по вул. Кудряшова, 8-10 у Солом`янському районі міста Києва, стосовно якого отримано експертний звіт від ТОВ «Укрекспертиза в будівництві» від 28 серпня 2018 року №0177-4299-18 УЕБ/А, передбачена реконструкція гуртожитків під два будинки, загальною площею 61  602,1 кв.м. з житловими приміщеннями різного функціонального призначення (квартири - 35  301,32 кв.м., приміщення гуртожитку - 152,98 кв.м.) та нежитловими громадськими приміщеннями різного функціонального призначення (приміщення для короткочасного перебування дітей - 215,94 кв.м., нежитлових приміщень - 1404,85 кв.м. та паркінг - 330 машиномісць).
Отже, проектом передбачена реконструкція гуртожитків під два багатофункціональні будинки, які згідно переліку основних груп будинків та приміщень громадського призначення передбачені ДБН В.2.2.-9:2018 Громадські будинки та споруди, щодо якої отримано позитивний експертний звіт.
Гуртожитки, щодо реконструкції яких розроблено проектну документацію, розташовані відповідно до витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку НВ-80007636522018 від 11 червня 2018 року, на земельній ділянці площею 1,4891 га, кадастровий номер 8000000000:72:143:0005 у місті Києві, Солом`янський район, вул. Кудряшова, 8-10, яка надана у постійне користування Національній академії внутрішніх справ з цільовим призначенням - для будівництва та обслуговування будівель закладів освіти, вид використання - для обслуговування та експлуатації навчальних корпусів та гуртожитку, категорія земель - землі житлової та громадської забудови.
Відповідно до 3.3. статті 3 ДБН В.2.2.-9:2018 Громадські будинки та споруди багатофункціональні будинки і комплекси - це будинки і комплекси, які формуються з приміщень, їх груп, будинків та споруд різного громадського і житлового призначення.    
  Види використання земельної ділянки в межах певної категорії земель (крім земель сільськогосподарського призначення та земель оборони) відповідно до пункту 5  статті 20 Земельного кодексу України визначаються її власником або користувачем самостійно в межах вимог, встановлених законом до використання земель цієї категорії, з урахуванням містобудівної документації та документації із землеустрою.
Відповідно до Генерального плану міста Києва до 2020 року, затвердженого рішенням Київської міської ради від 28 березня 2002 року №370/1804, функціональне призначення земельної ділянки - територія громадських будівель та споруд.
Таким чином позивач, як землекористувач на постійній основі в силу положень  статті 20 Земельного кодексу України  має право самостійно змінювати функціональне призначення земельної ділянки, при цьому будівництво багатофункціонального комплексу (будинків), виходячи з наявної будівельної документації, відповідає визначеному цільовому призначенню земельної ділянки.
Стверджуючи зворотне, відповідач не надав достатніх доказів у підтвердження своєї позиції, не спростував тих обставин, що відповідно до наявних документів позивачем здійснюється реконструкція житлового фонду зі зміною існуючого функціонального призначення будівлі, при цьому містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва об`єкта будівництва №479 від 11 серпня 2017 року, отримані Замовником будівництва - Національною академією внутрішніх справ в установленому чинним законодавством порядку, передбачають можливість реконструкції під багатофункціональний комплекс, тому містять рекомендації щодо використання під час розроблення проектної документації на ДБН В.2.2.-9-2009 «Житлові будинки. Основні положення», ДБН В.3.2-2-2009 «Реконструкція, ремонт, реставрація об`єктів будівництва. Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт».
При цьому ж, колегія суддів звертає увагу, що відповідно до пункту 3.21 ДБН Б.2.2-12:2019 Планування і забудова територій, реконструкція - це перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкта будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатація та якості послуг.
          Отже, підстав для висновку про зміну позивачем виду використання земельної ділянки, зміни її цільового використання, призначення земельної ділянки, зміну її категорії, як стверджує відповідач, колегія  суддів не вбачає.                     
Також суд першої інстанції, розглядаючи дану справу, дійшов висновку про не дотримання прав суб`єкта містобудування, закріплених у пункті 13 Порядку №553.
Зокрема, відповідно до пункту 13 Порядку №553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право:
вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства;
перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень;
бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;
за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю;
подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.
Окрім того, пунктом 21 Порядку №553 передбачено, що якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною акта.
Представники Національної академії внутрішніх справ не приймали участі у проведенні позапланової перевірки, оскільки дізналися про її призначення та фактичне проведення після отримання Акту від 21 лютого 2020 року, при цьому лист відповідача від 14 лютого 2020 року із запрошенням представників Національної академії внутрішніх справ до перевірки надійшов позивачу лише 28 лютого 2020 року, оскільки був відправлений відповідачем згідно поштового штампу на конверті лише 27 лютого 2020 року.
Отже, позивач не був належним чином повідомлений про перевірку, чим фактично позбавлений права на участь у її проведенні, не зміг скористатися передбаченими правами, надати необхідні пояснення на питання уповноваженої особи.
Зазначених обставин та процедурних порушень відповідачем не спростовано.
В іншій частині виявлених порушень, щодо яких винесені оскаржувані приписи, відповідачем в апеляційній скарзі жодних аргументів не зазначено, у зв`язку з чим колегією суддів висновки суду першої інстанції в зазначеній частині не оцінюються.
Колегія суддів також зазначає, що під час розгляду справи в суді першої інстанції відповідачем не надавалося відзиву на позовну заяву, у зв`язку з чим у суду була відсутня можливість визначитися з обсягом заперечень відповідача, ознайомитися з обґрунтуваннями таких заперечень.   
Виходячи із викладеного вище, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, вважає їх ґрунтовними та правильними, достатніми для задоволення позовних вимог позивача, у зв`язку з чим не вбачає підстав для скасування або зміни рішення суду від 04 листопада 2020 року, як такого, що ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права.
Отже, доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують, у скарзі відповідачем не наведено інших аргументів ніж ті, що вже були досліджені судом першої інстанції з наданням правової оцінки по кожному аргументу, при цьому судом першої інстанції при розгляді справи вірно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини та дотримано норм процесуального права.
Відповідно до  статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України  суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.                  
Оскільки суд залишає рішення суду першої інстанції без змін, підстави для перерозподілу судових витрат відсутні.              
Керуючись статтями 243, 244, 250, 310, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві залишити без задоволення.
Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 листопада 2020 року залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя:                                                                      О.М. Кузьмишина

Судді:                                                                                          Л.О. Костюк

                                                                                                    О.Є. Пилипенко