Ухвала 
 
24 березня 2021 року
м. Київ
 
справа № 759/14874/15-ц
провадження № 61-10531св20
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Петрова Є. В. (суддя-доповідач), Калараша А. А., Ткачука О. С.,
 
розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу  ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , на постанову Київського апеляційного суду від 08 липня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Солонець Тамари Миколаївни про визнання договору купівлі-продажу квартири недійсним, усунення перешкод в користуванні власністю та виселення,
ВСТАНОВИВ:
У вересні 2015 року  ОСОБА_3 звернулася до суду з позовом до                            ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу (далі - КМНО) Солонець Т. В. про визнання договору купівлі-продажу квартири недійсним, усунення перешкод в користуванні власністю та виселення. 
 
Рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 11 січня 2017 року у задоволенні позову ОСОБА_3 відмовлено.
 
Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 12 квітня 2017 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_3 - Горбового В. А. , відхилено. Рішення Святошинського районного суду м. Києва від 11 січня 2017 року залишено без змін.
 
Постановою Верховного Суду від 25 вересня 2019 року касаційну скаргу представника ОСОБА_3 - адвоката Горбового В. А. задоволено частково. Ухвалу Апеляційного суду м. Києва від 12 квітня 2017 року скасовано, справу направлено на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.
 
Постановою Київського апеляційного суду від 08 липня 2020 року апеляційну скаргу адвоката Горбового В. А. в інтересах ОСОБА_3 задоволено частково. Ухвалено в справі нове судове рішення, яким позов ОСОБА_3 задоволено частково. 
 
Визнано недійсним договір купівлі-продажу від 02 жовтня 2014 року, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , посвідчений приватним нотаріусом КМНО Солонець Т. М., за реєстровим № 1197.
 
Застосовано наслідки недійсності правочину шляхом витребування у                     ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 квартири АДРЕСА_1 . У задоволенні решти позовних вимог відмовити. Вирішено питання про розподіл судових витрат.
 
У липні 2020 року ОСОБА_1 , в інтересах якої дії ОСОБА_2 , подала до  Верховного Суду касаційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати постанову Київського апеляційного суду від 08 липня 2020 року та ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог ОСОБА_3 .
 
Ухвалою Верховного Суду від 07 серпня 2020 року відкрито касаційне провадження у зазначеній цивільній справі, витребувано матеріали справи та надано строк для подання відзиву на касаційну скаргу.
 
У серпні 2020 року на адресу Верховного Суду надійшли матеріали цивільної справи.
 
Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
 
Відповідно до частини п`ятої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду за відсутності підстав, встановлених частинами третьою, четвертою цієї статті. Справа призначається до судового розгляду, якщо хоч один суддя із складу дійшов такого висновку. Про призначення справи до судового розгляду постановляється ухвала, яка підписується всім складом суду.
 
Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.
 
Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.
 
Необхідності виклику учасників справи для надання пояснень у справі не вбачається (немає).
 
Частиною тринадцятою статті 7 ЦПК України передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
 
Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.
 
З огляду на положення частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії та складності справи, справа підлягає розгляду в складі п`яти суддів.
 
Керуючись статтями 401, 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду,
 
УХВАЛИВ:
Справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Солонець Тамари Миколаївни про визнання договору купівлі-продажу квартири недійсним, усунення перешкод в користуванні власністю та виселення, за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , на постанову Київського апеляційного суду від 08 липня 2020 року, призначити до судового розгляду.
Справу розглянути в порядку спрощеного позовного провадження в складі п`яти суддів за наявними у справі матеріалами без повідомлення учасників справи.
Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:                                                                                                             Є. В. Петров 
 
А. А. Калараш
 
О. С. Ткачук