Ухвала
 
12 лютого 2021 року
м. Київ
 
справа № 2-3189/12
провадження № 61-19398ск20
 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Коротенка Є. В.,  розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником - адвокатом Биковичем Юрієм Володимировичем, на постанову Київського апеляційного суду від 23 січня 2019 року у справі за поданням Головного державного виконавця відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України у виконавчому провадженні № 44204242 про визначення та виділення частки майна боржника у майні, яким він володіє спільно з іншою особою у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості, відшкодування збитків та моральної шкоди,
 
ВСТАНОВИВ:
 
24 грудня 2020 року (згідно з відміткою на поштовому конверті)                ОСОБА_1 через представника - адвоката Биковича Ю. В. звернулась через засоби поштового зв`язку до Верховного Суду з касаційною  скаргою на постанову Київського апеляційного суду від 23 січня 2019 року у вищевказаній справі (надійшла 28 грудня 2020 року).
 
Відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
 
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
 
Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.
 
Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.
 
Встановлено, що повний текст оскаржуваної постанови Київського апеляційного суду від 23 січня 2019 року складено 29 січня 2019року.
 
Отже, останній день касаційного оскарження зазначеного судового рішення припадав на 28 лютого 2019 року.
 
Касаційна скарга ОСОБА_1 подана через поштове відділення та згідно з відміткою на конверті відправлена до Верховного Суду 24 грудня 2020 року, тобто зі спливом понад один рік з дня складення повного тексту оскарженого судового рішення.
 
Згідно з частиною третьою статті 394 ЦПК України незалежно від поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у разі, якщо касаційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків:
 
1) подання касаційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки;
 
2) пропуску строку на касаційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили.
 
Ухвалою Верховного Суду від 15 січня 2021 року касаційну скаргу   ОСОБА_1 , подану представником - адвокатом Биковичем Ю. В., на постанову Київського апеляційного суду від 23 січня 2019 року залишено без руху, наданострок для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня її вручення. Так, заявнику було запропоновано надати належні докази на підтвердження поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження постанови Київського апеляційного суду від 23 січня 2019 року понад один рік (зокрема, щодо неповідомленняпро розгляд справи апеляційним судом та неотримання копії оскарженої постанови).
 
На виконання вимог вказаної ухвали від представника ОСОБА_1 - адвоката Биковича Ю. В. надійшла заява з додатками, в якій він просить поновити строк на касаційне оскарження постанови Київського апеляційного суду від 23 січня 2019 року.
 
Заява мотивована тим, що ОСОБА_1 не була повідомлена про розгляд справи належним чином, не приймала участі у судовому засіданні від                       23 січня 2019 року та не знала про ухвалення оскарженої постанови. Про вказане рішення суду їй стало відомо з постанови приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Артемчука А. В. від 08 жовтня 2020 року про накладення арешту на майно. Після цього 27 листопада 2020 року представник ознайомився з матеріалами справи та отримав копію постанови Київського апеляційного суду від 23 січня 2019 року в суді першої інстанції.
 
Розглядаючи подане клопотання, Верховний Суд виходить з наступного.
З наданих на підтвердження поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження доказів вбачається, що ухвалою Київського апеляційного суду від 26 листопада 2018 року відкрито апеляційне провадження у справі № 2-3189/12 за апеляційною скаргою представника ОСОБА_2 на ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 08 червня 2018 року.
З наданої фотокопії конверту Київського апеляційного суду (а. с. 132) вбачається, що 14 грудня 2018 року ОСОБА_1 надсилалсь поштова кореспонденція (штриховий ідентифікатор 0318625391261). При цьому вказана копія не містить повного зображення довідки АТ «Укрпошта»   щодо причинповернення поштового відправлення.
Тому на цей час у Верховного Суду відсутня можливість встановити причини повернення вказаної поштової кореспонденції.
Також з наданих представником заявника документів вбачається, що                     Київський апеляційний суд судовою повісткою-повідомленням, оформленою 19 грудня 2018 року, направляв на ім`я ОСОБА_1 повідомлення про розгляд апеляційної скарги представника ОСОБА_2 об 11-45 год 23 січня 2019 року. 
З наданої фотокопії конверту Київського апеляційного суду вбачається, що  27 грудня 2018 року судом апеляційної інстанції надсилалась поштова кореспонденція (штриховий ідентифікатор 5613), яка була повернута на адресу суду за закінченням терміну зберігання. Однак відомостей щодо адресата указаний доказ не містить.
За таких обставин суд вважає, що наданих документів недостатньо для встановлення факту неповідомлення належним чином ОСОБА_1 судом апеляційної інстанції про розгляд справи 23 січня 2019 року, що в свою чергу унеможливлює з`ясування поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження на понад один рік.
Натомість, з оскарженої постанови Київського апеляційного суду від 23 січня 2019 року вбачається, що всі учасники справи про час і місце судового засідання повідомлені належним чином.
Враховуючи наведене, суд касаційної інстанції вважає за необхідне запропонувати представнику заявника на підтвердження наведених підстав пропуску строку на касаційне оскарження подати належні докази (зокрема, фотокопії матеріалів справи) з повною інформацією та відомостями щодо апеляційного розгляду справи, починаючи зі стадії відкриття апеляційного провадження (а. с. 118) і до повного завершення розгляду справи апеляційним судом та оформлення матеріалів справи.
Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова визначеність, який передбачає дотримання принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. 
Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.
Відповідно до частини другої статті 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.
 
Враховуючи наведене, суд приходить до висновку про необхідність продовження ОСОБА_1 строку для усунення вищевказаних недоліків касаційної скарги.
 
Керуючисьстаттями 127, 390, 393 ЦПК України,
 
УХВАЛИВ:
 
Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків касаційної скарги, поданої представником - адвокатом Биковичем Юрієм Володимировичем, на постанову Київського апеляційного суду від 23 січня 2019 року до 02 березня 2021 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
 
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені законом.
 
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                      Є. В.  Коротенко