ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 березня 2021 р.	Справа № 520/178/19	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Бартош Н.С.,
Суддів: Подобайло З.Г. ,  Григорова А.М. ,
за участю секретаря судового засідання Щеглової Г.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду (головуючий І інстанції Котеньов О.Г.) від 29.01.2020 року по справі № 520/178/19
за позовом Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради
до ОСОБА_1 
про зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просив зобов`язати ОСОБА_1 здійснити перебудову квартири АДРЕСА_1 у стан, що існував до початку реконструкції та відповідає поповерховому плану цієї квартири від 11.03.2003, виготовленому КП «Харківським міським бюро технічної інвентаризації». 
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 29.01.2020 року по справі № 520/178/19 позовну заяву залишено без розгляду.
Позивач не погодився з ухвалою суду першої інстанції та подав апеляційну скаргу, в якій просить її скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права з підстав, викладених в апеляційній скарзі.
Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому наполягає на законності рішення суду першої інстанції, просить залишити його без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.
В судовому засіданні відповідач проти задоволення апеляційної скарги заперечувала, просила залишити її без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції без змін.
Представник позивача підтримав доводи апеляційної скарги, просив її задовольнити, ухвалу суду першої інстанції скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника позивача та відповідача у судовому засіданні, перевіривши ухвалу суду першої інстанції, дослідивши доводи апеляційної скарги та відзив на неї, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Залишаючи без розгляду позовну заяву, суд першої інстанції зазначив, що у судове підготовче засідання, призначене на 29.01.2020, позивач, представник позивача, уповноважений відповідно до п. 16-1 розділу ХV Перехідних положень Конституції України, не прибув, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся відповідно до вимог КАС України. Вказав, що у матеріалах справи відсутні заяви чи клопотання від позивача про розгляд справи без участі його представника. Також суд вказав, що позивач є суб`єктом вданих повноважень та звертається до суду з позовом щодо зобов`язання ОСОБА_1 здійснити перебудову квартири.
Також суд зазначив, що позивач як державний орган зобов`язаний забезпечити явку свого представника у судове засідання, у разі існування поважних причин неприбуття до суду - повідомити про це у встановленому законом порядку.
Вважав, що неявка позивача перешкоджає розгляду справи з огляду на те, що передумовою звернення органу державного архітектурно-будівельного контролю до суду з позовом про знесення самочинного будівництва, здійснення перебудови, тощо, є видання таким органом припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.
Зазначив, що рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 05.06.2019, що набрало законної сили, визнано протиправним та скасовано припис Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради від 07.09.2018 № 943-Пр-У, на підставі якого позивач звернувся до суду з позовом про зобов`язання ОСОБА_1 здійснити перебудову квартири АДРЕСА_1 у стан, що існував до початку реконструкції та відповідає поповерховому плану цієї квартири від 11.03.2003, виготовленому КП «Харківським міським бюро технічної інвентаризації".
При цьому, позивачем не надано до суду будь-яких додаткових доказів в обґрунтування позовних вимог, будь-яких клопотань не заявлено, не надано заяв по суті справи (відповіді на відзив), у зв`язку з чим суд дійшов висновку про неможливість розгляду справи без участі представника позивача.
Враховуючи неможливість розгляду справи, за умови неявки представника позивача у підготовче засідання, неповідомлення позивачем про причини неявки його представника у судове засідання, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без розгляду.
Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.
Відповідно до пп. 11 п. 16-1 розділу ХV Перехідних положень Конституції України, з дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)":
представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.
Представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами здійснюється з 1 січня 2020 року.
Представництво в суді у провадженнях, розпочатих до набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)", здійснюється за правилами, які діяли до набрання ним чинності, - до ухвалення у відповідних справах остаточних судових рішень, які не підлягають оскарженню.
З матеріалів справи судом встановлено, що провадження у справі за позовом Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради відкрито 28.01.2019 р.
Відповідно до протоколу судового засідання від 29.01.2020 р., у судовому засіданні були присутні особи, а саме: представник позивача – Волкова Н.О., відповідач – Сімоненко І.М. Протокольною ухвалою суду (без виходу до нарадчої кімнати) суд постановив не допустити представника позивача по справі, у зв`язку з відсутністю адвокатського посвідчення.
Судовим розглядом встановлено, що на підтвердження повноважень (на момент постановлення ухвали від 29.01.2020 р.) представником позивача надавалася копія довіреність від 27.12.2019 № 08-21/4459/2-19, згідно якої Харківська міська рада уповноважує головного спеціаліста-юрисконсульта сектору правового забезпечення архітектурно-будівельного контролю відділу правового забезпечення Департаменту територіального контролю Харківської міської ради Волкову Наталію Олександрівну представляти інтереси Харківської міської ради, Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради та\їхніх посадових осіб у місцевих, апеляційних судах та у Верховному Суді у цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справах, в адміністративних, правоохоронних та контролюючих органах із усіма правами, що передбачені законом позивачу, відповідачу, заявнику та третій особі, у тому числі з правом закінчення справи за мировою угодою, визнання, зміни, доповнення, відмови від позову цілком чи частково, оскарження ухвал, рішень, постанов суду у справах щодо захисту інтересів територіальної громади м. Харкова з питань використання земельних ділянок комунальної форми власності, у тому числі з питань стягнення плати за використання земельних ділянок комунальної форми власності, укладення, зміни, виконання або розірвання договорів оренди землі у зв`язку з порушенням вимог земельного законодавства, умов договору та повернення земельних ділянок, з питань стягнення безпідставно збережених коштів за використання земель комунальної форми власності на території м. Харкова з порушеннями вимог законодавства; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності Харківської міської ради з містобудівних питань; у справах про визнання неправомірною та скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно, визнання недійсними правочинів, про заборону експлуатації об`єктів нерухомого майна; у справах щодо оскарження приписів, постанов, дій, бездіяльності Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради та її посадових осіб, а також з усіх інших питань, що належать до сфери компетенції Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради як суб`єкта владних повноважень; у справах щодо оскарження постанов, повідомлень, актів огляду та тимчасового затримання транспортних засобів, дій, бездіяльності Інспекції з паркування Департаменту територіального контролю Харківської міської ради та її посадових осіб; у справах з інших питань, вирішення яких доручено Департаменту територіального контролю Харківської міської ради. Строк дії цієї довіреності – до 31.12.2020 р.
Також, ОСОБА_2 до суду надавалися: копія посвідчення головного спеціаліста- юрисконсульта сектору правового забезпечення архітектурно-будівельного контролю відділу правового забезпечення Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (дійсне до 31.12.2020 № 2161); копія Положення про Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (зі змінами та доповненнями від 27.02.2019 № 1454/19).
Відповідно до п.п. 5.4., 5.5. Положення, правова робота Інспекції здійснюється відділом правового забезпечення Департаменту територіального контролю Харківської міської ради. Працівники відділу правового забезпечення Департаменту, зокрема, представляють за довіреністю міського голови в судах інтереси Інспекції як суб`єкта владних повноважень з усіх питань, які виникають в порядку адміністративного, цивільного, господарського та кримінального судочинства.
Колегія суддів зазначає, що специфіка представництва в адміністративному судочинстві зумовлена його публічно-правовим та офіційним характером і визначена відповідними нормами КАС України.
Відповідно до положень ст. 55 КАС України (у редакції, чинній на момент винесення оскаржуваної ухвали) сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.
Юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи, суб`єкта владних повноважень), або через представника.
За змістом п. 1 ч. 1 ст. 59 КАС України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами, у тому числі довіреністю фізичної або юридичної особи.
Відповідно до ч.ч. 5, 6 ст. 59 КАС України відповідність копії документа, що підтверджує повноваження представника, оригіналу може бути засвідчена підписом судді. Оригінали документів, зазначених у цій статті, копії з них, засвідчені суддею, або копії з них, засвідчені у визначеному законом порядку, приєднуються до матеріалів справи.
Згідно з ч. 8 ст. 59 КАС України у разі подання представником до суду заяви, скарги, клопотання він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідної заяви, скарги, клопотання.
Водночас, законодавством не встановлено жодних обмежень щодо зазначення у змісті довіреності посилання на уповноваження представника на засвідчення копій документів, у тому числі й довіреності, а також щодо подання таких копій до будь-якого підприємства, установи, організації незалежно від форм власності, державних органів, суду.
У разі коли до адміністративного суду звертається представник юридичної особи, закон не встановлює обов`язок засвідчення копій довіреності на представництво нотаріусом або ж безпосередньо керівником юридичної особи, що видав довіреність.
Така правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 04.12.2019 у справі № 826/5500/18, в якій зазначено, що трактування положень статті 59 КАС України у протилежному аспекті, є неправомірним обмеженням права на доступ до правосуддя.
Згідно з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду слід вважати підтвердженими повноваження представника юридичної особи на підставі завіреної ним копії довіреності, якщо право цього представника засвідчувати своїм підписом копії документів випливає зі змісту виданої йому довіреності і за відсутності у ній відповідного застереження на вчинення такої дії.
Велика Палата Верховного Суду наголосила на тому, що під час вирішення питання відповідності копії документа, що підтверджує повноваження представника юридичної особи вимогам статті 59 КАС України, зокрема при визнанні копії довіреності такою, що є засвідченою у визначеному законом порядку, слід уникати зайвого формалізму, як-от констатація відсутності в матеріалах заяви (скарги) копії посадової інструкції особи, яка засвідчила копію відповідного документа, відсутність у довіреності вказівки на повноваження представника на засвідчення копії довіреності тощо. Крім того, Велика Палата Верховного Суду зазначила, що повернення заяв (скарг) за наявності процесуальної можливості пересвідчитись у наявності в особи повноважень на представництво під час розгляду справи (скарги) ставить під загрозу дотримання завдань адміністративного судочинства, закріплених у частині першій статті 2 КАС України, а також дотримання учасниками справи строків звернення до суду та оскарження судових рішень.
Як вказувалося вище, зі змісту зазначеної довіреності слідує, що Харківська міська рада уповноважує головного спеціаліста-юрисконсульта сектору правового забезпечення архітектурно-будівельного контролю відділу правового забезпечення Департаменту територіального контролю Харківської міської ради Волкову Н.В. представляти інтереси (…) Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (…) у місцевих судах, (…) у адміністративних справах. Для виконання доручення їй надається право підписувати скарги, позови, відзиви, клопотання, заяви та інші документи, а також засвідчувати своїм підписом копії документів та виписки з них.
Довіреність на уповноваження Волкової Н.О. представляти інтереси Інспекції видана Харківською міською радою Харківської області за підписом Харківського міського голови Кернеса Г.А.
Відповідно до підпункту 19 пункту 1 розділу VII "Перехідні положення" КАС України, у редакції Закону України від 3 жовтня 2017 року № 2147-VIII "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів", положення цього Кодексу застосовуються з урахуванням підпункту 11 пункту 16-1 розділу XV "Перехідні положення" Конституції України.
30 вересня 2016 року набрав чинності Закон України "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)" від 2 червня 2016 року № 1401-VIII.
2 червня 2016 року за № 1401-VIII Верховною Радою України було прийнято зміни до Конституції України, відповідно до яких розділ XV "Перехідні положення" Основного Закону України було доповнено пунктом 11, який передбачає, що представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року (абзац перший пункту). Представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами здійснюватиметься з 1 січня 2020 року (абзац другий пункту).
Водночас, варто зазначити, що пунктом 11 розділу XV "Перехідні положення" Конституції України врегульовані саме питання представництва. Про "самопредставництво" в Конституції України не йдеться, воно передбачено лише відповідними положеннями процесуальних кодексів.
За загальним правилом право на самопредставництво юридичної особи - це право одноосібного виконавчого органу (керівника) чи голови колегіального виконавчого органу діяти від імені такої особи, представляючи її інтереси в силу закону, статуту, положення.
Разом з тим, змінами, внесеними до КАС України Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва в суді органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення" від 18 грудня 2019 року № 390-IX розширено випадки самопредставництва юридичної особи, суб`єкта владних повноважень і визначено, що "юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені" та визначено перелік документів, що можуть підтвердити відповідні повноваження: закон, статут, положення, трудовий договір (контракт).
З аналізу цієї норми закону вбачається, що допуск особи до участі у справі та визнання належно вчиненими будь-яких інших з переліку передбачених статтею 44 КАС України процесуальних прав можливий за умови сукупної наявності обох цих умов.
Отже, для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження.
Зміст Положення про Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради свідчить дає підстави дійти суду висновку, що Департамент є виконавчим органом Харківської міської ради, підзвітний та підконтрольний органу місцевого самоврядування, та наділений повноваженнями здійснювати судовий супровід Інспекції, а тому видана Харківською міською радою довіреність на уповноваження ОСОБА_3 діяти в інтересах Інспекції повністю відповідає вимогам акту органу місцевого самоврядування.
Доказів скасування довіреності № 08-21/4459/2-19 від 27.12.2019 р., на момент постановлення ухвали суду від 29.01.2020 р.) у встановленому законом порядку матеріали справи не містять. У зв`язку з цим, безпідставними є твердження відповідача про те, що ця довіреність втратила законну силу, у зв`язку з тим, що міський голова, за підписом якого вона видана, склав повноваження.
Також безпідставними є посилання відповідача на те, що позивач, як орган, який є підпорядкованим ДАБІ, ліквідований на підставі постанови Кабінету міністрів України № 219 від 13.03.2020р. (набрала чинності 18.03.2020 р.), а тому міський голова не міг видавати довіреність, оскільки предметом апеляційного перегляду у цій справі є ухвала суду першої інстанції, постановлена 29.01.2020 р. і судом апеляційної інстанції це судове рішення переглядається виходячи з обставин, що мали місце до цієї дати.
Крім того, посилання відповідача на те, що позивач вважається ліквідованим на підставі постанови Уряду від 13.03.2020 № 218 «Про ліквідацію Державної архітектурно-будівельної інспекції та внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України», то колегія суддів зазначає про те, що відповідно до положень статей 104, 105 ЦК України юридична особа, в тому числі та, що є суб`єктом владних повноважень, вважається ліквідованою з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення, а до цього моменту юридична особа перебуває у процесі ліквідації, а повноваження щодо управління справами такої юридичної особи переходять до комісії з припинення юридичної особи з моменту призначення комісії.
Доказів внесення до реєстру запису про державну реєстрацію припинення позивача в результаті ліквідації відповідачем суду не надано, а сам факт перебування суб`єкта владних повноважень у стані припинення не свідчить про неможливість участі уповноваженого органу у розгляді справі.
Щодо посилань відповідача у судовому засіданні на невідповідність підпису ОСОБА_2 , колегія суддів зазначає, що вказані доводи ґрунтуються на припущеннях та не підтверджені жодними доказами.
На підставі цього, колегія суддів дійшла до висновку, що представником позивача надано належні докази на підтвердження повноважень щодо представництва інтересів Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради в суді першої інстанції (копію довіреності, посвідчення, положення про Департамент), а тому суд першої інстанції помилково не допустив представника позивача до участі у судовому засіданні, що в подальшому призвело до безпідставного залишення позовної заяви без розгляду, у зв`язку з неявкою представника позивача. Отже, висновок суду про відсутність у представника позивача посвідчення адвоката, як підстави для недопуску його до участі у розгляді справі, є помилковим.
Відповідно до ч. 1 ст. 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.
Відповідно до ч. 3 ст. 312 КАС України, у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі, про повернення позовної заяви, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.
Враховуючи викладене, колегія суддів дійшла до висновку, що ухвала Харківського окружного адміністративного суду від 29.01.2020 року по справі № 520/178/19 підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду для продовження розгляду.
Керуючись ст. ст. 243, 250, 308, 310, 315, 320, 321, 322, 325, 326, 327 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради – задовольнити.
Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 29.01.2020 року по справі № 520/178/19 – скасувати.
Справу № 520/178/19 направити до Харківського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя 	(підпис)	Н.С. Бартош	
Судді	(підпис)  (підпис) 	З.Г. Подобайло    А.М. Григоров   	

Повний текст постанови складено  16.03.2021 року