Номер провадження: 22-ц/813/2502/21 
Номер справи місцевого суду: 947/24056/20
Головуючий у першій інстанції Огренич І. В.
Доповідач Заїкін А. П.

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.01.2021 року                                                                 м. Одеса

Єдиний унікальний номер судової справи: 947/24056/20
Номер провадження: 22-ц/813/2502/21

Одеський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: 
- головуючого судді – Заїкіна А.П.,
- суддів: - Погорєлової С.О., Таварткіладзе О.М.,
за участю секретаря судового засідання – Гавриленко М.А.,

учасники справи: 
- позивач – ОСОБА_1 ,
- відповідач – ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики, за апеляційною скаргою представника ОСОБА_2 – адвоката Смирнова Андрія Ігоровича на ухвалу Київського районного суду міста Одеси від 26 жовтня 2020 року про відмову в скасуванні заходів забезпечення позову,

встановив:
Описова частина
Короткий зміст вимог

У серпні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Київського районного суду міста Одеси із позовною заявою до ОСОБА_2 та просить стягнути з відповідача на його користь суму боргу у розмірі – 29 1234,10 грн. та судові витрати
Представник позивача - адвокат Назаренко І.М. надала до суду першої інстанції заяву про забезпечення позову, в якій просить заборонити відповідачу ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ) вчиняти будь-які дії, пов`язані із відчуженням, передачею у користування, наданням в оренду третім особам, належної йому 1/3 частини квартири АДРЕСА_2 .
Свою заяву позивач обґрунтовує тим, що дії відповідача свідчать про те, що виконувати свої зобов`язання за договором позики він наміру не має, чим порушує права та законні інтереси позивача, що може привести до втрати пересланих грошових коштів за договором позики і взагалі унеможливити стягнення коштів у майбутньому. Враховуючи зазначені обставини невжиття заходів забезпечення позову у даній справі може значно утруднити або зробити неможливим виконання рішення суду про стягнення боргу.
Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 10.09.2020 року заборонено відповідачу ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ) вчиняти будь-які дії, пов`язані із відчуженням, передачею у користування, наданням в оренду третім особам, належної йому 1/3 частини квартири АДРЕСА_2 , до розгляду справи по суті.
23 жовтня 2020р. представник відповідача ОСОБА_2 - адвокат Смирнов А.В. надав до суду клопотання, яке він та відповідач підтримали у судовому засіданні, в якому просить скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 10 вересня 2020р.. 
Представник відповідача посилається на те, що заява про забезпечення позову є необґрунтованою, в матеріалах справи не наведено посилань на те, що існують обставини, які свідчать про реальну можливість відчуження відповідачем належного на праві власності майна на користь третіх осіб. Крім того, представник відповідача зазначив, що відповідно до розписки відповідач повинен сплатити борг до грудня 2020 року. Тобто, позивач передчасно звернувся з позовом та на теперішній час не має підстав для забезпечення позову, а тому вони звернулись до суду з даним клопотанням.

Короткий зміст ухвали суду першої інстанції

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 26.10.2020 року у задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Смирнову А.В. про скасування заходів забезпечення позову відмовлено.
Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що розгляд справи триває, процесуальне рішення у справі не прийнято, чинним цивільним процесуальним законодавством передбачено право суду, а не обов`язок, скасувати заходи забезпечення позову, суд не вбачає підстав для скасування заходів забезпечення позову та у судовому засіданні відповідач пояснив, що дійсно має намір продати 1/3 частину квартири АДРЕСА_2 , також зазначив, що розписка є безкоштовною та написана у наслідок введення в оману, при цьому належних доказів, які б обґрунтовували необхідність скасування вжитих судом заходів забезпечення позову по даній справі відповідачем не надано.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_2 – адвокат Смирнов Андрій Ігорович просить ухвалу суду першої інстанції скасувати. Ухвалити нове судове рішення, яким задовольнити заяву про скасування заходів забезпечення позову.
Апелянт посилається на те, що ухвала суду є необґрунтованою, в матеріалах справи не наведено посилань на те, що існують обставини, які свідчать про реальну можливість відчуження відповідачем належного на праві власності майна на користь третіх осіб. Крім того, представник відповідача зазначив, що відповідно до розписки відповідач повинен сплатити борг до грудня 2020 року. Тобто, позивач передчасно звернувся з позовом та на теперішній час не має підстав для забезпечення позову, а тому вони звернулись до суду з даним клопотанням.

Рух справи в суді апеляційної інстанції

02 листопада 2020 року апелянтом було подано апеляційну скаргу на ухвалу Київського районного суду міста Одеси від 26 жовтня 2020 року.
Ухвалою Одеського апеляційного суду від 11.11.2020 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_2 – адвоката Смирнова Андрія Ігоровича на ухвалу Київського районного суду міста Одеси від 26 жовтня 2020 року про відмову в скасуванні заходів забезпечення позову, в цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики.
Ухвалою Одеського апеляційного суду від 11.11.2020 року призначено справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_2 – адвоката Смирнова Андрія Ігоровича на ухвалу Київського районного суду міста Одеси від 26 жовтня 2020 року про відмову в скасуванні заходів забезпечення позову, в цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики до судового розгляду.
Ухвалою Одеського апеляційного суду від 15.01.2021 року витребувано з Київського районного суду м. Одеси цивільну справу №947/24056/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики для огляду у судовому засіданні.
Учасники справи у судове засідання не з`явилися. Про дату, час і місце розгляду справи сповіщені належним чином. 
Адвокат Смирнов А.І., діючий від імені ОСОБА_2 , надав клопотання про розгляд справи за відсутності сторони відповідача.
Інших клопотань, заяв від учасників процесу не надійшло.
Відзив на апеляційну скаргу не надійшов.
Частиною другою ст. 372 ЦПК України передбачено, що неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розглядові справи. 
Згідно з Указом Президента України від 13 березня 2020 року № 87/2020 «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 березня 2020 року «Про невідкладні заходи щодо забезпечення національної безпеки в умовах спалаху гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» з метою попередження розповсюдження захворюваності на гостру респіраторну інфекцію, спричинену коронавірусом COVID-19, на всій території України установлено карантин.
Рада суддів України рекомендувала у період карантину встановити особливий режим роботи судів України, а саме: роз`яснити громадянам можливість відкладення розгляду справ у зв`язку із карантинними заходами (Лист Ради суддів України від 16.03.2020 року, адресований Верховному Суду, Вищому антикорупційному суду, місцевим та апеляційним судам).
На підставі рішення зборів суддів Одеського апеляційного суду від 16 жовтня 2020 року, відповідно до частини 2 статті 29 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», постанов Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» (зі змінами) та від 22 липня 2020 року № 641 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (зі змінами), рішення Ради суддів України за №19 від 17 березня 2020 року, постанови головного державного санітарного лікаря України №16 від 09 травня 2020 року, рішення Державної комісії з питань  техногенно-екологічної безпеки та надзвичайної ситуації від 15 жовтня 2020 року, у зв`язку з ускладненням епідеміологічної ситуації в місті Одесі та із підтвердженням у працівників Одеського апеляційного суду діагнозу COVID-19, з метою запобігання поширенню захворюваності на гостру респіраторну інфекцію, спричинену коронавірусом COVID-19, серед співробітників та відвідувачів Одеського апеляційного суду та забезпечення безпечних умов праці працівникам суду ухвалено розпорядження Голови Одеського апеляційного суду № 12 від 16.10.2020 року «Про посилення карантинних обмежень та продовження особливого режиму роботи суду».
Пунктами 1, 5, 12 розпорядження Голови Одеського апеляційного суду № 12 від 16.10.2020 року «Про посилення карантинних обмежень та продовження особливого режиму роботи суду» передбачено, що тимчасово, на час установлення на території міста Одеси рівня епідемічної небезпеки: «помаранчевий» або «червоний», зупинено розгляд справ у відкритих судових засіданнях за участю учасників судових процесів та припинено їх допуск до залів судових засідань. Апеляційний суд розглядає цивільні справи, які не віднесені до справ, зазначених у частинах 1, 2 статті 369 ЦПК України, у відсутності учасників справи та осіб, які не залучалися до участі у справі судом першої інстанції, за наявності відомостей про їх повідомлення про дату, час і місце розгляду справи. Це розпорядження набрало чинності з 26 жовтня 2020 року.
Отже, вказане розпорядження видано з метою забезпечення здійснення правосуддя Одеським апеляційним судом, забезпечення доступу громадян до правосуддя під час дії установленого державою карантину, установлення на території міста Одеси рівня епідемічної небезпеки: «помаранчевий» або «червоний».
Виходячи з вищевказаного, враховуючи передбачені діючим процесуальним законодавством строки розгляду справи, баланс інтересів учасників справи у якнайшвидшому вирішені питання щодо скасування заходів забезпечення позову, освідомленість учасників справи про розгляд справи, створення апеляційним судом під час розгляду даної справи умов для реалізації її учасниками принципу змагальності сторін, достатньої наявності у справі матеріалів для її розгляду, колегія суддів вважає можливим розглянути справу за відсутності її учасників.

Мотивувальна частина
Позиція апеляційного суду

Заслухавши суддю-доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши докази, що стосуються фактів, на які апелянт посилається в апеляційній скарзі, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при ухваленні рішення, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга представника ОСОБА_2 – адвоката Смирнова Андрія Ігоровича не підлягає задоволенню.

Доводи, за якими суд апеляційної інстанції погодився з висновками суду першої інстанції, та застосовані норми права

Забезпечення позову – це вжиття комплексу заходів цивільного процесуального характеру, направлених на припинення дій, які можуть утруднити чи зробити неможливим виконання майбутнього рішення суду. Вжиття цих заходів має гарантувати реалізацію позовних вимог у разі задоволення позову і застосовуються лише до позовів про визнання та про присудження.
Точне і неухильне додержання судами України норм чинного законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову є необхідною умовою здійснення завдань цивільного судочинства, які полягають у справедливому, неупередженому та своєчасному розгляді й вирішенні цивільних справ із метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Доводи наведені в заяві про скасування заходів забезпечення позову фактично стосуються оспорення правомірності вжиття судом заходів забезпечення позову.
Предметом розгляду в даній справі є не питання правомірності вжиття судом заходів забезпечення позову, а наявність чи відсутність підстав для їх скасування.
Процесуальні дії суду щодо вжиття заходів забезпечення позову і їх скасування врегульовані окремими нормами, є різними за своїм юридичним змістом і за обставинами, які підлягають встановленню.
За змістом даних норм скасування заходів забезпечення позову пов`язане не із правомірністю їх вжиття, а із результатами розгляду справи і вирішення спору по суті чи залишенням позову без розгляду, або закриття провадження у справі.
Також судом першої інстанції у судовому засіданні було встановлено, що відповідач дійсно має намір продати 1/3 частину квартири АДРЕСА_2 , також зазначив, що розписка є безкоштовною та написана у наслідок введення в оману, при цьому належних доказів, які б обґрунтовували необхідність скасування вжитих судом заходів забезпечення позову по даній справі відповідачем не надано.
За таких обставин доводи апеляційної скарги є не обґрунтованими та такими, що не знайшли своє відображення за результатами розгляду апеляційної скарги.
Колегія суддів вважає, що ухвала суду першої інстанції відповідає вимогам законодавства.

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги, з посиланням на норми права, якими керувався суд апеляційної інстанції 

Відповідно до частин 1, 2, 6 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково наданими доказами та перевіряє законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
В суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.
Згідно з вимогами статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.
Відповідно до положень ч.1, 2 ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.  Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.
Відповідно до ч. 1 ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.
Згідно ч.7-8 ст.158 ЦПК України у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення.
Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22 грудня 2006 року № 9, заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.
Відповідно до статті 376 ЦПК України підставою для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції' визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.
За правилами, передбаченими пунктом 1 частини 1 статті 374, статтею 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Виходячи з того, що відповідач не оскаржив ухвалу суду про забезпечення позову, спір між сторонами не розглянуто, колегія суддів вважає правильним висновок суду про відмову в скасуванні заходів забезпечення позову.
За таких обставин, доводи апеляційної скарги про наявність підстав для скасування заходів забезпечення позову є неспроможними та безпідставними. Апеляційна скарга є безпідставною, а тому її треба залишити без задоволення.
Слід також зазначити, що Європейський суд з прав людини вказав, що п. 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).
Суд апеляційної інстанції враховує положення практики Європейського Суду з прав людини про те, що право на обґрунтоване рішення не вимагає детальної відповіді судового рішення на всі доводи висловлені сторонами. Крім того, воно дозволяє вищим судам просто підтверджувати мотиви, надані нижчими судами, не повторюючи їх (справ «Гірвісаарі проти Фінляндії», п.32.)
Пункт 1 ст. 6 Конвенції не вимагає більш детальної аргументації від апеляційного суду, якщо він лише застосовує положення для відхилення апеляції відповідно до норм закону, як такої, що не має шансів на успіх, без подальших пояснень (Burg and others v. France (Бюрг та інші проти Франції), (dec.); Gorou v. Greece (no.2) (Гору проти Греції №2) [ВП], § 41.
Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 374, статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги залишає судове рішення без змін, а скаргу без задоволення, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержання норм матеріального і процесуального права.
За вищевикладених обставин колегія суддів вважає, що ухвала суду першої інстанції про відмову в скасуванні заходів забезпечення позову є законною та обґрунтованою. Підстави для скасування, зміни ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги представника ОСОБА_2  – адвоката Смирнова А.І. у суду апеляційної інстанції відсутні.
Відповідно до частини 2 статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норми права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього кодексу. 

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 375, 381, 382, 383, 384, 389, 390 ЦПК України, Одеський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ,

постановив:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_2  – адвоката Смирнова Андрія Ігоровича на ухвалу Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 17 вересня 2020 року - залишити без задоволення.

Ухвалу Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 17 вересня 2020 року про відмову в скасуванні заходів забезпечення позову – залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, однак може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду у випадках, передбачених частиною другою статті 389 ЦПК України, протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови.

Повний текст постанови складено 25 січня 2021 року.
                                               
Головуючий суддя: А. П. Заїкін

Судді: С. О. Погорєлова 

О. М. Таварткіладзе