ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24 лютого 2021 року
м. Київ
справа № 234/6277/20
провадження № 51-5628км20
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати
Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого                                   ОСОБА_1 ,
суддів                                               ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , 
за участю: 
секретаря 
судового засідання                       ОСОБА_4 , 
прокурора                                       ОСОБА_5 ,
розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу ОСОБА_6 та ОСОБА_7 на ухвалу Донецького апеляційного суду від 08 жовтня 2020 року.
Зміст оскарженого судового рішення і встановлені судами першої та апеляційної інстанцій обставини
Ухвалою слідчого судді Краматорського міського суду Донецької області від 03 вересня 2020 року відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 та  ОСОБА_7 на постанову слідчого Другого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідування від 06 серпня 2020 року про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 62019050000000117 від 01 лютого 2019 року, за ознаками злочину, передбаченого частиною 3 статті 382 Кримінального кодексу України (далі – КК).
Ухвалою Донецького апеляційного суду від 08 жовтня 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_7 та ОСОБА_6 на вищезазначену ухвалу слідчого судді повернуто особам, які її подали. 
Вимоги касаційної скарги і узагальнені доводи осіб, які її подали
У касаційній скарзі  ОСОБА_6 та ОСОБА_7 не погоджуються із судовим рішеннямз підстав істотного порушення вимог кримінального процесуального закону, просять його скасувати та призначити новий розгляд в суді апеляційної інстанції.
Обґрунтовуючи свої вимоги стверджують, що апеляційний суд дійшов безпідставного висновку про наявність підстав, передбачених пунктом 4 частини 3 статті 399 Кримінального процесуального кодексу України (далі – КПК), для повернення поданої ними апеляційної скарги, оскільки ОСОБА_7 повний текст ухвали, всупереч частини 1 статті 376 КПК, проголошено не було, а ОСОБА_6 взагалі не була присутня під час судового засідання. Крім того, як стверджують скаржники, апеляційним судом не враховано, що копію судового рішення вони отримали лише 01 жовтня 2020 року, а тому, за обставин відсутності у КПК регламентованої форми клопотання про поновлення процесуального строку, його не поновили. Таким чином ухвала апеляційного суду є незаконною та невмотивованою. 
Заперечень на касаційну скаргу від учасників судового провадження не надходило. 
Позиції учасників судового провадження 
Прокурор у судовому засіданні наполягала на відмові у задоволенні касаційної скарги, стверджувала про законність та обґрунтованість прийнятого апеляційним судом рішення.  
Інших учасників судового провадження було належним чином повідомлено про дату, час і місце касаційного розгляду, однак у судове засідання вони не з`явилися. Клопотань про особисту участь у касаційному розгляді або повідомлень про поважність причин їх неприбуття до Суду від них не надходило. 
Мотиви Суду 
Заслухавши доповідь судді, пояснення прокурора, перевіривши матеріали провадження та обговоривши доводи касаційної скарги, колегія суддів дійшла таких висновків.   
Відповідно до статті 433 КПК суд касаційної інстанції переглядає судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій у межах касаційної скарги.
Згідно з пунктом 4 частини 3 статті 399 КПК якщо апеляційну скаргу подано після закінчення встановленого законом терміну й особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення строку, або суд апеляційної інстанції за заявою цієї особи не знайде підстав для його поновлення, така скарга підлягає поверненню.
У ході перевірки матеріалів кримінального провадження, колегія суддів дійшла висновку про обґрунтоване застосування апеляційним судом вищезазначених положень процесуального закону.
Так, згідно з пунктом 3 частини 2 статті 395 КПК апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення.
За загальним правилом строк, передбачений пунктом 3 частини 2 статті 395 КПК, обчислюється з моменту оголошення судового рішення. Виключенням із цього правила є випадок якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує. У такому разі строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Однак правило початку перебігу строку «з дня отримання копії судового рішення» не поширюється на оскарження ухвал слідчого судді, постановлених за викликом особи, але без її участі. У такому випадку строк на апеляційне оскарження обчислюється за загальним правилом, а саме з моменту оголошення судового рішення. 
З матеріалів справи слідує, що ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , не погоджуючись із ухвалою слідчого судді, якою було відмовлено у задоволенні їх скарги на постанову слідчого про закриття кримінального провадження, звернулися до суду з апеляційною скаргою, в якій порушували питання про скасування оскаржуваного судового рішення. 
З огляду на приписи статті 115 КПК, останнім днем апеляційного оскарження ухвали слідчого судді у провадженні, яке розглядається, вважається 08 вересня 2020 року, про що вірно зазначено в ухвалі апеляційного суду. Однак, згідно з почтовою відміткою на конверті, апеляційна скарга була подана скаржниками до служби поштового зв`язку 05 жовтня 2020 року, що свідчить про пропуск процесуального строку для подачі апеляційної скарги, встановленого частиною 2 статті 395 КПК.
При цьому клопотання про поновлення пропущеного строку із поважних причин у порядку частини 1 статті 117 КПК, всупереч посилання скаржників, суду не заявлялося.
Відсутність  ОСОБА_6 , належним чином повідомленої про дату, час та місце судового розгляду її скарги на постанову про закриття кримінального провадження (аркуш справи 42), не свідчить про постановлення рішення слідчим суддею у особливому порядку, а є лише наданою законодавцем процесуальною можливістю здійснювати судове провадження за відсутності скаржників. При цьому матеріали справи містять клопотання ОСОБА_6 про проведення судового засідання 03 вересня 2020 року за її відсутності.
Натомість ОСОБА_7 був особисто присутнім під час розгляду його скарги, що підтверджується журналом і цифровим носієм звуко- та відеозаписів судового засідання.Більше того, у провадженні міститься його заява про оголошення ухвали слідчого судді Краматорського міського суду Донецької області від 03 вересня 2020 року за його відсутності.
Враховуючи викладене, строк на апеляційне оскарження судового рішенняпочинає спливати з моменту його оголошення, а тому доводи касаційної скарги  ОСОБА_6 та ОСОБА_7 про те, що строк на оскарження слід рахувати з моменту отримання ними копії судового рішення є необґрунтованими. 
За таких обставин суд касаційної інстанції не вбачає підстав для задоволення касаційної скарги за доводами, викладеними у ній. 
Керуючись статтями 433, 434, 436, 441, 442 КПК, Верховний Суд
ухвалив:
Ухвалу Донецького апеляційного суду від 08 жовтня 2020 року залишити без зміни, а касаційну скаргу ОСОБА_6 та ОСОБА_7 – без задоволення.
Постанова набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.
Судді:
ОСОБА_1 	ОСОБА_2 	ОСОБА_3