ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/3180/20                                                                       Суддя (судді) першої інстанції: Балась Т.П.
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 лютого 2021 року                                                                          м. Київ
          
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:
головуючого - судді            Ключковича В.Ю.,
суддів          Грибан І.О.,                 
                                                                                                            Беспалова О.О.,
за участю 
секретаря судового засідання                    Вітчинкіної К.О.,
представника ГУ ДСУНС у м. Києві                                              Свиридюк С.М.,                                                   
представника ККТГГ                                                                        Шеремета О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Київського державного коледжу туризму та готельного господарства на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 вересня 2020 року (повний текст виготовлено та підписано 23.10.2020, суддя Балась Т.П.) у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Київського державного коледжу туризму та готельного господарства про застосування заходів реагування та за зустрічним позовом Київського державного коледжу туризму та готельного господарства до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві про скасування припису в частині, - 

                                                     В С Т А Н О В И В :
Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою до Київського державного коледжу туризму та готельного господарства, в якій просило:
- застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації гуртожитку Київського державного коледжу туризму та готельного господарства (код ЄДРПОУ 05408295), який розташований за адресою: м. Київ, вул. Генерала Жмаченка, буд. 26 в Дніпровському р-ні м. Києва, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом знеструмлення та накладення печаток на головний електрощит гуртожитку Київського державного коледжу туризму та готельного господарства;
- обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві;
- контроль за виконанням судового рішення щодо усунення відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки та погодження термінів усунення порушень за письмовим зверненням суб`єкта господарювання, в тому числі право відтермінування зупинення експлуатації приміщень, покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві.
Також, Київський державний коледж туризму та готельного господарства подав до Окружного адміністративного суду міста Києва зустрічний позов до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві, в якому просив скасувати пункти № 10, 13, 16, 18, 21, 25, 26, 27, 41, 43 припису Дніпровського районного управління ГУ ДСНС України у м. Київ про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки № 581 від 27.12.2019.
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 вересня 2020 року адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві задоволено повністю; застосовано заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень гуртожитку Київського державного коледжу туризму та готельного господарства (код ЄДРПОУ 05408295), розташованого за адресою: м. Київ, вул. Генерала Жмаченка, буд. 26 у Дніпровському районі м. Києва, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом знеструмлення та накладення печаток на головний електрощит гуртожитку Київського державного коледжу туризму та готельного господарства; обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення покладено на Головне управління ДСНС України у м. Києві; контроль за виконанням судового рішення щодо усунення Відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки та погодження термінів усунення порушень за письмовим зверненням суб`єкта господарювання, в тому числі право відтермінування зупинення експлуатації приміщень, покладено на Головне управління ДСНС України у м. Києві.
Також, рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 вересня 2020 року зустрічний адміністративний позов Київського державного коледжу туризму та готельного господарства (код ЄДРПОУ 05408295) задоволено частково; скасовано пункти № 10, 16 Припису Дніпровського районного управління Головного управління ДСНС України у м. Києві про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки № 581 від 27.12.2019; в іншій частині зустрічного позову відмовлено.
Не погоджуючись із вказаним рішенням в частині задоволення адміністративного позову Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві та в частині відмови у задоволенні позову Київського державного коледжу туризму та готельного господарства, відповідач подав апеляційну скаргу, з підстав неповного з`ясування обставин, що мають значення для справи, порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, в якій просить скасувати рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 24.09.2020 в частині задоволення позову Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві та ухвалити в цій частині нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову в повному обсязі; скасувати рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 24.09.2020 в частині відмови у задоволенні вимог про скасування пунктів 13, 18, 21, 25, 26, 27, 41, 43 Припису Дніпровського районного управління ГУ ДСНС України у м. Києві № 581 від 27.12.2019 за зустрічним позовом та ухвалити нове рішення в цій частині, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.
В апеляційній скарзі відповідач за первісним позовом зазначає, що суд першої інстанції обґрунтовує своє рішення тим, що згідно з Актом перевірки № 962 від 27.12.2019 року виявлено порушення, які за своїм характером є суттєвими, адже можуть призвести до виникнення пожежі, однак, такий висновок є безпідставним, оскільки під час судового розгляду представником позивача за первісним позовом, було надано Акт перевірки №358 від 11.06.2020, складений за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду щодо дотримання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, проведеного на прохання відповідача.
Також, апелянт наголошує, що за результатами позапланової перевірки позивачем складено Акт № 358 від 11.06.2020, згідно з яким відповідачем за первісним позовом усунені 25 порушень, зазначених в Акті перевірки № 962 від 27.12.2019.
Крім того, апелянт зазначає, що встановлені під час проведення перевірки порушення пунктів № 13, 18, 21, 25, 26, 27, 41, 43 припису є необґрунтованими та суперечать вимогам законодавства.
02.02.2021 від Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, у якому просить апеляційну скаргу Київського державного коледжу туризму та готельного господарства залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 вересня 2020 року залишити без змін.
18.02.2021 від Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до суду надійшла заява про долучення до матеріалів справи Акту від 11.02.2021 №65.
У відповідності до ст. 308 КАС України справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Заслухавши суддю - доповідача, думку представника Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві та думку представника  Київського державного коледжу туризму та готельного господарства, дослідивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, колегія суддів зазначає наступне.
Як вбачається з матеріалів справи, з 19.12.2019 по 27.12.2019 на підставі наказу Головного управління ДСНС України у м. Києві від 13.12.2019 № 1073, посвідчення про проведення заходу державного нагляду (контролю) від 13.12.2019 №7759, посадовими особами Головного управління було проведено позапланову перевірку Київського коледжу туризму та готельного господарства (гуртожиток) щодо додержання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки (а.с.22, 24, т.1).
За результатами перевірки складений Акт від 27.12.2019 № 962 (а.с.27-34, т.1) у якому зафіксовані порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, а саме:
1) п.8 Розділ 11 Правила Пожежної Безпеки в Україні (ППБУ): приміщення не повністю забезпечено відповідними знаками безпеки. Знаки безпеки, їх кількість, а також місця їх встановлення повинні відповідати ДСТУ 180 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір» (І8О 6309:1987, ГОТ) та ТОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности»;
2) п. 1.4 Розділ V п.22 Розділ II ППБУ п. 7.2.22 ДБН В. 2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»: не обладнано приміщення всіх будівель підприємства системою протипожежного захисту, доручивши проведення проектних та монтажних робіт суб`єкту господарської діяльності, який має ліцензію на надання послуг з виконання таких робіт: на об`єкті відсутній 10% запас пожежних сповіщувачів від кількості змонтованих;
3) п. 2.2. підпункт 6 Розділ V, п. 22 Розділ 11 ППБУ: пожежні кран-комплекти розміщені у навісних шафах, які не пристосовані для візуального огляду їх без розкривання;
4) п. 2.23 Розділу III, п. 22 Розділ II ППБУ: стіни на шляху евакуації з 5-го поверху (тамбур виходу на сходову клітину) оздоблені горючим матеріалом (вагонка) (вимога п. 7.3.3 ДБН В.1.1-7-2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги»);
5) п. 1.1 Розділ V, її. 1.4 Розділ V, п. 22 Розділ II ППБУ: допускається зниження рівня пожежної безпеки, встановленого законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта, а саме експлуатування та технічне обслуговування систем протипожежного захисту змонтованих в приміщеннях готелю, не проводиться у відповідності до вимог п. 5.2 Державних будівельних норм ДБН В.2.5- 56:2014 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Системи протипожежного захисту» (не наданий договір на технічне обслуговування та спостереження за СПЗ);
6) п. 1.6 Розділ IV ППБУ: з`єднання, відгалуження та окінцювання жил електричних проводів і кабелів на сходовій клітині гуртожитку, кімнатах для проживання студентів, підвалі, технічному поверсі та у загальних коридорах не виконано за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів;
7) п. 2.3 Розділ III, п. 1.24 Розділ IV ППБУ: двері до пожежонебезпечних приміщень (складські приміщення, підсобні для зберігання матеріальних цінностей) не виконані протипожежними, з межею вогнестійкості Е1--30 хвилин;
8) п. 9.1 п.п.8 Розділ VI ППБУ: приміщення які розташовані у підвальному поверсі не обладнані системою димовидалення, або вікнами з приямками розміром 0,9 х 1,2 м.;
9) пункт 2.33, Розділ III ППБУ: не проведено розрахунки (з врахуванням перепланувань, зміни функційного призначення тощо) по визначенню розрахункового часу евакуації людей у разі пожежі;
10) п. 21 Розділ II ППБУ: не надано проекту документацію на технічне переоснащення та капітальний ремонт приміщень (приміщення актової зали яка переобладнана у навчальні класи);
11) п. 2.4 Розділу III, п. 22 Розділ II ППБУ: комунікаційні отвори в протипожежних перешкодах (міжповерхове перекриття та інших комунікаційних отворах) не зашпаровані наглухо негорючим матеріалом, який забезпечує межу вогнестійкості та димогазонепроникнення;
12) п. 2.37 Розділ III, п. 22 Розділ II ППБУ: допускається фіксування самозакривних дверей сходових клітин у відкритому положенні;
13) п. 2.37 Розділ III ППБУ: двері з приміщень, що відчиняються у загальний коридор та сходову клітину зменшують нормативну ширину евакуаційного проходу;
14) п.1.8. глава 1. розділ IV ППБУ: в приміщеннях гуртожитку допускається експлуатація  тимчасових дільниць електромережі;
15) п. 1.17 Розділ IV ППБУ: допускається встановлення електровимикачів та розеток на горючій основі без підкладання під них негорючого матеріалу, що виступає за габарити приладу на 0,01 м. з кожного боку приладу;
16) п. 2.3, Розділ III п. 2.22 Розділ IV ППБУ: не надано підтверджуючі документи, щодо встановлення протипожежних клапанів у місцях проходження інженерних мереж (повітроводів системи витяжної вентиляції) через протипожежні перешкоди - стіни та перегородки;
17) п. 2.23 Розділ III ППБУ: не надано підтвердження, щодо визначення показника пожежної небезпеки покриття (лінолеуму) елементів шляхів евакуації на поверхах гуртожитку;
18) п. 2.12 Розділ III ППБУ: допускається влаштування робочих місць працівників в технічних приміщення підвального поверху та захаращення їх сторонніми матеріалами;
19) п. 2.37 Розділ III ППБУ: не всі двері сходових клітин та коридорів забезпечені пристроями для самозачинення;
20) п. 2.16 Розділ III ППБУ: Ґрати на вікнах де перебувають люди, на першому та другому поверсі, не в повному обсязі виконані розпашними або легкоз`ємними;
21) ст. 57 Кодекс Цивільного Захисту України: в приміщеннях які здані в оренду (ТОВ «ТФ КУТЕП ТУР», ФОП ОСОБА_1 ) здійснюється використання приміщень без поданої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта;
22) п. 3,6,9, 10, п. 4.3 ПКМУ №1200: не проведено розрахунки потреби та не забезпечено працюючий персонал засобами індивідуального захисту;
23) п. 4.2.3, 4.2.4, п. 4 ПКМУ №775: не складено та не погоджено номенклатуру та обсяги накопичення матеріального резерву для запобігання і ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій та проведення невідкладних відновлювальних робіт;
24) п. 1.18 Розділ IV ПКМУ № 775: в приміщеннях гуртожитку допускається експлуатація світильників зі знятими ковпаками (розсіюваними);
25) п. 2.37 Розділ III ППБУ: допускається розміщення у холі першого поверху буфету з продажу харчових продуктів та розміщення автоматів з продажу кави;
26) п. 1.2 Розділ V ППБУ п. 2.1 додаток А ДБН В2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»: гуртожиток не обладнаний системою автоматичної пожежної сигналізації;
27) п. 1.2 Розділ V ППБУ п. 13.1 додаток А таблиця А.2 ДБН В 2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»: приміщення де розміщені електронно- обчислювальні машини для обробки даних (серверна) не обладнані автоматичною системою пожежогасіння;
28) п. 2.3 Розділ V ППБУ: в приміщенні насосної станції не вивішена загальна схема протипожежного водопостачання та схема обв`язки насосів;
29) п. 2.3 Розділ V ППБУ: біля входу в приміщення насосної станції не розміщений напис (табло) «Пожежна насосна станція» з освітленням уночі;
30) п. 1.1 п.1.4 Розділу V ППБУ: система протидимного захисту (система димовидалення з поверхів будівлі) знаходиться в не працездатному стані.
31) п. 2.12 Розділ III ППБУ: на дверях горищ, технічних поверхів, вентиляційних камер, електрощитових, підвалів не вказано місце зберігання ключів;
32) п. 2.37 Розділ III ППБУ: допускається захаращення евакуаційних виходів на поверхах гуртожитку, меблями та сміттям;
33) п. 1.18 Розділ IV ППБУ: на першому поверсі та в кімнатах студентів допускається користування пошкодженими розетками;
34) п. 2.3 (2) Розділ V ППБУ: в приміщені насосної станції допускається зберігання сторонніх предметів;
35) п. 1.4 Розділ III ППБУ: відстань від відкритої автостоянки до будівлі гуртожитку, при кількості легкових автомобілів від 11 до 50, менше 10 м;
36) п. 1.1, п. 1.4. Розділ III, п. 22 Розділ II ППБУ: дороги, проїзди й проходи до будівлі гуртожитку, використовуються для стоянки транспортних засобів;
37) п. 1.19 Розділ III ППБУ: допускається куріння на території гуртожитку та безпосередньо у гуртожитку;
38) п. 2.23 Розділ ПІ ППБУ: не усі евакуаційні виходи з поверхів гуртожитку позначені світловими покажчиками «ВИХІД» білого кольору на зеленому фоні, підключеними до джерела живлення аварійного (евакуаційного) освітлення;
39) п. 2.27 Розділ III ППБУ: двері евакуаційного виходу з навчальних аудиторій першого поверху не перенавішені з урахуванням їх відчинення в напрямку виходу;
40) п. 2.23, п. 2.28 Розділ III ППБУ: на шляхах евакуації в коридорі 1-го поверху (біля приміщень ТОВ «ТФ КУТЕП ТУР»), допускається застосування матеріалів (килимів та ковроліну) для покриття підлог, без надання на них відповідних результатів протоколів іспитів стосовно таких показників. як горючість, займистість, токсичність та поширення полум`я поверхнею;
41) пункт 1.12 глава 1 Розділ IV ППБУ: не надано акти проведення прихованих робіт на прокладання електропроводки за підвісними стелями гуртожитку;
42) пункт 2.2, глава 2, підпункт 9 Розділ V ППБУ: пожежні кран-комплекти не перевірені на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування;
43) пункт 2.37, глава 2, Розділ III ППБУ: на поверхах евакуаційної сходової клітині у вікнах не має пристрою для його відчинення з рівня сходової площадки, порушення п. 7.3.26 ДБН В. 1.1-7 «Пожежна безпека об`єктів будівництва»;
44) п.4 Розділу І п. 1 та п. 3 Розділу II ППБУ: на об`єкті не встановлений відповідний протипожежний режим щодо забезпечення пожежної безпеки шляхом проведення організаційних заходів та технічних засобів, спрямованих на запобігання пожежам, забезпечення безпеки людей, зниження можливих майнових втрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж;
45) п. 1.16 Розділ IV ППБУ: електрощити, групові електрощитки не оснащуються схемою підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту (плавкої вставки);
46) п. 2.1 Розділ V ППБУ: біля місця розташування пожежного гідранту не встановлено покажчик (об`ємні зі світильником або плоскі із застосуванням світловідбивних покриттів) з нанесеними на ньому літерним індексом ПГ, цифровими значеннями відстані в метрах від покажчика до гідранта, внутрішнього діаметра трубопроводу в міліметрах, зазначенням виду водопровідної мережі (тупикова чи кільцева);
47) п. 2.2 Розділ V ППБУ: не проведено випробування на тиск та витрату води пожежного гідранту;
48) п. 8 Розділ II ППБУ: приміщення гуртожитку не повністю забезпечено відповідними знаками безпеки. Знаки безпеки, їх кількість, а також місця їх встановлення повинні відповідати ДСТУ 180 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір» (180 6309:1987, ГОТ) та ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности»;
49) п. 4 Розділ II ППБУ: для кожного приміщення не розроблено інструкції про заходи пожежної безпеки;
50) п. 1.1 Розділ V. п. 3 Розділ II ППБУ: ліфти гуртожитку не працюють у режимі «Пожежна небезпека» (п. 5.3 ДСТУ ЕМ 81- 73:2010 «Норми безпеки до конструкції та експлуатації ліфтів. Специфічне використання пасажирських і вантажопасажирських ліфтів», частина 73 «Режим роботи ліфтів у разі пожежі»).
На підставі складеного акту видано Припис від 27.12.2019 №581 (а.с.216-219, т.1) про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, яким запропоновано вжити заходи по усуненню порушень, виявлених перевіркою.
Наявність вказаних вище порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки зумовило звернення Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до суду з позовом про застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації гуртожитку Київського державного коледжу туризму та готельного господарства, код ЄДРПОУ 05408295, який розташований за адресою: м. Київ, вул. Генерала Жмаченка, буд. 26 в Дніпровському р-ні м. Києва, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом знеструмлення та накладення печаток на головний електрощит гуртожитку Київського державного коледжу туризму та готельного господарства.
Разом  з тим, з 10.06.2020 по 11.06.2020  Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві було проведено позапланову перевірку, за результатами якої органом держаного нагляду складено Акт від 11.06.2020 № 358 та встановлено факт неусунення Київським державним коледжем туризму та готельного господарства наступних порушень:
1) п. 1.4 Розділ V п.22 Розділ II ППБУ п. 7.2.22 ДБН В. 2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»: на об`єкті відсутній 10% запас пожежних сповіщувачів від кількості змонтованих;
2) п. 2.23 Розділу III, п. 22 Розділ II ППБУ: стіни на шляху евакуації з 5-го поверху (тамбур виходу на сходову клітину) оздоблені горючим матеріалом (вагонка) (вимога п. 7.3.3 ДБН В.1.1-7-2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги»);
3) п. 1.6 Розділ IV ППБУ: з`єднання, відгалуження та окінцювання жил електричних проводів і кабелів на сходовій клітині гуртожитку, кімнатах для проживання студентів, підвалі, технічному поверсі та у загальних коридорах не виконано за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів;
4) п. 2.3 Розділ III, п. 1.24 Розділ IV ППБУ: двері до пожежонебезпечних приміщень (складські приміщення, підсобні для зберігання матеріальних цінностей) не виконані протипожежними, з межею вогнестійкості Е1--30 хвилин;
5) п. 21 Розділ II ППБУ: не надано проекту документацію на технічне переоснащення та капітальний ремонт приміщень (приміщення актової зали яка переобладнана у навчальні класи);
6) п. 2.4 Розділу III, п. 22 Розділ II ППБУ: комунікаційні отвори в протипожежних перешкодах (міжповерхове перекриття та інших комунікаційних отворах) не зашпаровані наглухо негорючим матеріалом, який забезпечує межу вогнестійкості та димогазонепроникнення;
7) п. 2.37 Розділ III, п. 22 Розділ II ППБУ: допускається фіксування самозакривних дверей сходових клітин у відкритому положенні;
8) п. 2.37 Розділ III ППБУ: двері з приміщень, що відчиняються у загальний коридор та сходову клітину зменшують нормативну ширину евакуаційного проходу;
9) п.1.8. глава 1. розділ IV ППБУ: в приміщеннях гуртожитку допускається експлуатація  тимчасових дільниць електромережі;
10) п. 2.3, Розділ III п. 2.22 Розділ IV ППБУ: не надано підтверджуючі документи, щодо встановлення протипожежних клапанів у місцях проходження інженерних мереж (повітроводів системи витяжної вентиляції) через протипожежні перешкоди - стіни та перегородки;
11) п. 2.23 Розділ III ППБУ: не надано підтвердження, щодо визначення показника пожежної небезпеки покриття (лінолеуму) елементів шляхів евакуації на поверхах гуртожитку;
12) п. 2.37 Розділ III ППБУ: не всі двері сходових клітин та коридорів забезпечені пристроями для самозачинення;
13) ст. 57 Кодекс Цивільного Захисту України: в приміщеннях які здані в оренду (ТОВ «ТФ КУТЕП ТУР», ФОП ОСОБА_1 ) здійснюється використання приміщень без поданої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки;
14) п. 3,6,9,10, п.4,3 ПКМУ №1200: не забезпечено працюючий персонал засобами індивідуального захисту;
15) п. 1.18 Розділ IV ПКМУ № 775: в приміщеннях гуртожитку допускається експлуатація світильників зі знятими ковпаками (розсіюваними);
16) п. 2.37 Розділ III ППБУ: допускається розміщення у холі першого поверху буфету з продажу харчових продуктів та розміщення автоматів з продажу кави;
17) п. 1.2 Розділ V ППБУ п. 2.1 додаток А ДБН В2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»: гуртожиток не обладнаний системою автоматичної пожежної сигналізації;
18) п. 1.2 Розділ V ППБУ п. 13.1 додаток А таблиця А.2 ДБН В 2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»: приміщення де розміщені електронно-обчислювальні машини для обробки даних (серверна) не обладнані автоматичною системою пожежогасіння;
19) п. 1.1 п.1.4 Розділу V ППБУ: система протидимного захисту (система димовидалення з поверхів будівлі) знаходиться в не працездатному стані.
20) п. 1.18 Розділ IV ППБУ: на першому поверсі та в кімнатах студентів допускається користування пошкодженими розетками;
21) п. 2.27 Розділ III ППБУ: двері евакуаційного виходу з навчальних аудиторій першого поверху не перенавішені з урахуванням їх відчинення в напрямку виходу;
22) пункт 1.12 глава 1 Розділ IV ППБУ: не надано акти проведення прихованих робіт на прокладання електропроводки за підвісними стелями гуртожитку;
23) пункт 2.2, глава 2, підпункт 9 Розділ V ППБУ: пожежні кран-комплекти не перевірені на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування;
24) пункт 2.37, глава 2, Розділ III ППБУ: на поверхах евакуаційної сходової клітині у вікнах не має пристрою для його відчинення з рівня сходової площадки, порушення п. 7.3.26 ДБН В. 1.1-7 «Пожежна безпека об`єктів будівництва»;
25) п. 1.1 Розділ V. п. 3 Розділ II ППБУ: ліфти гуртожитку не працюють у режимі «Пожежна небезпека» (п. 5.3 ДСТУ ЕМ 81- 73:2010 «Норми безпеки до конструкції та експлуатації ліфтів. Специфічне використання пасажирських і вантажопасажирських ліфтів», частина 73 «Режим роботи ліфтів у разі пожежі»).
Вказаний Акт отримано уповноваженою особою суб`єкта господарювання та підписано без зауважень (а.с.49, т.2).
Задовольняючи позовні вимоги Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві, суд першої інстанції дійшов висновку про існування підстав для вжиття заходів державного нагляду (контролю) у вигляді зупинення експлуатації гуртожитку Київського державного коледжу туризму та готельного господарства до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, оскільки такі порушення пожежної безпеки створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам в частині позовних вимог Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Київського державного коледжу туризму та готельного господарства, колегія суддів приходить до наступного.
За змістом статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05 квітня 2007 року №877-V (далі - Закон 877-V).
Так, згідно зі статтею 1, частиною п`ятою статті 4, частини першої статті 5, частини першої статті 6, частини сьомої статті 7 Закону 877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.
Повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування. Вжиття інших заходів реагування, передбачених законом, допускається за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного нагляду (контролю) чи його заступника, а у випадках, передбачених законом, - із наступним підтвердженням обґрунтованості вжиття таких заходів адміністративним судом.
Абзацом третім частини першої статті 6 наведеного Закону встановлено, що підставами для здійснення позапланових заходів є перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю).
Підставами для здійснення позапланових заходів є: подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених у документах обов`язкової звітності, поданих суб`єктом господарювання; перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю); звернення фізичних та юридичних осіб про порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства. Позаплановий захід у цьому разі здійснюється тільки за наявності згоди центрального органу виконавчої влади на його проведення; неподання у встановлений термін суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності без поважних причин, а також письмових пояснень про причини, які перешкоджали поданню таких документів; настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.
На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб`єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.
Відповідно до статті 1 Кодексу цивільного захисту України він регулює відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.
Статтею 64 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.
Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.
До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.
Згідно зі статтею 66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.
У силу пункту 12 частини першої статті 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
На підставі пункту 22 статті 67 Кодексу Цивільного захисту України державним інспектором проведено фотозйомку, як допоміжний засіб документування правопорушень у сфері техногенної та пожежної безпеки. Копії фотоматеріалів наявні в матеріалах справи.
Відповідно до частини другої статті 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Відповідно до пунктів 1, 2 частини першої статті 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення.
Частиною другою статті 70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
З аналізу викладених положень убачається, що орган, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, у разі виявлення факту недотримання вимог пожежної безпеки, на підставі акту, складеного за результатами здійснених заходів (перевірок тощо), має право звернутися до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель, споруд.
У той же час, наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30 грудня 2014 року №1417 затверджено Правила пожежної безпеки в Україні, які є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.
Вказані Правила встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд.
Згідно пунктів 1, 2, 3 розділу ІІ Правил пожежної безпеки в Україні, діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств та об`єктів.
Керівник підприємства повинен визначити обов`язки посадових осіб щодо забезпечення пожежної безпеки, призначити відповідальних за пожежну безпеку окремих будівель, споруд, приміщень, дільниць, технологічного та інженерного устаткування, а також за утримання й експлуатацію засобів протипожежного захисту.
Обов`язки щодо забезпечення пожежної безпеки, утримання та експлуатації засобів протипожежного захисту передбачаються у посадових інструкціях, обов`язках, положеннях про підрозділ.
На кожному об`єкті відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) повинен бути встановлений протипожежний режим.
Колегія суддів звертає увагу, що законодавство не містить визначення поняття «порушення, яке створює загрозу життю та/або здоров`ю людей», а відтак, воно є оціночним.
У контексті спірних правовідносин загрозу життю та здоров`ю людей створюють такі порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства, які можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають небезпечні чинники (пункт 32 частини 1 статті 2 Кодексу цивільного захисту України).
Саме такі порушення вимагають вжиття заходів реагування адміністративним судом у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень.
З наявної в матеріалах справи копії Акту від 11.06.2020 № 358 колегією суддів встановлено, що Київським державним коледжем туризму та готельного господарства не усунуто 25 виявлених раніше порушень, а вказаний Акт отримано уповноваженою особою суб`єкта господарювання та підписано без зауважень (а.с.49, т.2).
Разом з тим, всі перелічені в Акті від 11.06.2020 № 358 порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки (за винятком п. 5 та п. 10 таблиці порушень) призводять до загрози життю та здоров`ю людей у випадку виникнення пожежі.
Тобто, вказані порушення є суттєвими, адже можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для людей та навколишнього природного середовища, та, в свою чергу, можуть створювати і небезпеку завдання шкоди життю та здоров`ю людей у процесі самої пожежі.
Щодо доводів апелянта про те, що виявлені під час перевірки порушення ним усунуто, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.
Відповідно до ч.ч. 1 та 4 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.
Виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.
Разом з тим, як вбачається з характеру порушень, встановлених Актом перевірки №358 вони є суттєвими, адже можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для людей та навколишнього природного середовища.
Тобто, виявленні порушення можуть створювати і небезпеку завдання шкоди життю та здоров`ю людей у процесі самої пожежі.
У даному випадку, у спірних правовідносинах суд не наділений повноваженнями органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, які в свою чергу є дискреційними, а тому не може надавати оцінку якості виконаних та усунутих порушень Київським державним коледжем туризму та готельного господарства.
В силу приписів ст. 6 Закону № 877, перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю) здійснюється на підставі письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням, що в свою чергу є підставою для здійснення позапланової перевірки.
Однак, матеріали справи не містять висновку відповідача про усунення позивачем зафіксованих в акті перевірки порушень.
Таким чином, навіть якщо Київським державним коледжем туризму та готельного господарства і здійснювалися якісь дії, направлені на виправлення зауважень та приведення стану пожежної й техногенної безпеки у відповідність до спеціальних норм, що, можливо, зменшило ризик, однак це не означає, що вже не існує загрози життю та/або здоров`ю людей, які працюють, перебувають в приміщеннях гуртожитку Київського державного коледжу туризму та готельного (за адресою: м. Київ, вул. Генерала Жмаченка, буд. 26 в Дніпровському р-ні м. Києва).
Колегія суддів наголошує, що вказані апелянтом обставини щодо усунення порушень протипожежних норм можуть бути предметом повторної перевірки, здійсненої позивачем за заявою Київського державного коледжу туризму та готельного господарства.
При цьому, як вбачається з наданих позивачем додаткових доказів до суду апеляційної інстанції, Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві з 03.02.2021 по 11.02.2021 було проведено таку перевірку, та, згідно Акту від 11.02.2021 №65 Київським державним коледжем туризму та готельного господарства у гуртожитку допущено 18 порушень протипожежних норм, а вказаний Акт отримано уповноваженою особою суб`єкта господарювання та підписано без зауважень.
Окрім того, згідно позиції Верховного Суду, викладеної у постановах від 11 грудня 2019 року (справа №826/10795/16) від 30 червня 2020 року (справа №826/7141/16) «відповідач згідно частини першої статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» повинен був звернутися з письмовою заявою до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням та для перевірки усунення порушень вимог законодавства виявлених під час планової перевірки. Проте матеріали справи не містять доказів звернення відповідача з відповідними заявами до позивача, в яких би зазначалось про усунення порушень, вказаних в приписі, і проханням провести позапланову перевірку з метою встановлення факту відсутності таких порушень.».
Як було зазначено вище, матеріали справи не містять висновку первинного позивача, що відповідач станом на 11.02.2021 (дата закінчення останньої перевірки відповідача) та станом на 18.02.2021 (дата розгляду справи), усунув зафіксовані в акті перевірки порушення, а тому доводи апелянта про відсутність порушень не підтверджені належними доказами. 
Крім того, згідно апеляційної скарги, відповідач не заперечує проти того, що ним не усунуті всі порушення, зазначені в приписі (та зафіксовані в Акті перевірки).
Водночас, існування (не усунення відповідачем) хоча б одного з порушень, встановлених позивачем, які загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійною достатньою правовою підставою для застосування до нього заходів реагування.
Вказані висновки кореспондується із правовою позицією Верховного Суду, яка викладена у постанові від 26.06.2018 по справі № 823/589/16.
Також, згідно правової позиції Верховного Суду, яка викладена у постанові від 28.02.2019 року по справі №810/2400/18, захід реагування не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.
Беручи до уваги вищенаведене у сукупності, колегія суддів приходить висновку, що Київський державний коледж туризму та готельного господарства не надав належних доказів щодо підтвердження усунення виявлених порушень, а саме: не подано доказів звернення відповідача з відповідними заявами до позивача, в яких би зазначалось про усунення порушень, вказаних в приписі, і проханням провести позапланову перевірку з метою встановлення факту відсутності таких порушень.
З урахування вищевикладеного та беручи до уваги реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей, спричинену виявленими та не усунутими відповідачем порушеннями пожежної безпеки, а також з метою недопущення спричинення шкоди життю чи здоров`ю людей, колегія суддів вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції про існування підстав для вжиття заходів державного нагляду (контролю) у вигляді зупинення експлуатації гуртожитку Київського державного коледжу туризму та готельного господарства, код ЄДРПОУ 05408295, який розташований за адресою: м. Київ, вул. Генерала Жмаченка, буд. 26 в Дніпровському р-ні м. Києва, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом знеструмлення та накладення печаток на головний електрощит гуртожитку Київського державного коледжу туризму та готельного господарства.
Отже, з огляду на викладене, колегія суддів вважає вірними висновки суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення позову Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві, та зазначає, що доводи апеляційної скарги в цій частині не знайшли своє підтвердження під час перегляду справи судом апеляційної інстанції та не можуть бути підставою для зміни чи скасування рішення суду першої інстанції в цій частині.
Щодо зустрічної позовної заяви Київського державного коледжу туризму та готельного господарства, в частині відмови у задоволенні такої, а саме, щодо скасування   припису від 27.12.2019 № 581 в частині пунктів № 13, 18, 21, 25, 26, 27, 41, 43, колегія суддів зазначає наступне.
Відносно порушення, зазначеного у пункті 13 припису, суд апеляційної інстанції зазначає, що відповідно до пункту 2.37 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки України, не допускається: улаштовувати на шляхах евакуації пороги, виступи, турнікети, двері розсувні, підйомні, такі, що обертаються, та інші пристрої, які перешкоджають вільній евакуації людей; захаращувати шляхи евакуації меблями, обладнанням, різними матеріалами; забивати, заварювати, замикати на замки, болтові з`єднання та інші запори, що важко відчиняються зсередини, двері на шляхах евакуації та евакуаційних виходах; розташовувати у тамбурах виходів, за винятком квартир та індивідуальних житлових будинків, гардероби, вішалки для одягу, сушарні, пристосовувати їх для торгівлі, а також зберігання, у тому числі тимчасового, будь-якого інвентарю та матеріалу; захаращувати меблями, устаткуванням та іншими предметами двері, люки на балконах і лоджіях, переходи в суміжні секції та виходи на зовнішні евакуаційні драбини, евакуаційні площадки квартир житлових будинків; знімати встановлені на балконах (лоджіях) драбини; улаштовувати у сходових клітках приміщення будь-якого призначення (кіоски), обладнання; улаштовувати у загальних коридорах комори і вбудовані шафи, за винятком шаф для інженерних комунікацій; зберігати в шафах (нішах) для інженерних комунікацій горючі матеріали; розташовувати в ліфтових холах приміщення різного призначення; робити засклення або закладання жалюзі і отворів повітряних зон у незадимлюваних сходових клітках; знімати двері вестибюлів, холів, тамбурів і сходових кліток; заміняти скло, що не дає скалок при руйнуванні, на звичайне у дверях; знімати пристрої для самозачинення дверей сходових кліток, коридорів, холів, тамбурів, а також фіксувати самозакривні двері у відчиненому положенні; зменшувати нормативну площу фрамуг у зовнішніх стінах сходових кліток або закладати їх; розвішувати у сходових клітках на стінах дзеркала, стенди, панно, інші горючі матеріали. 
Так, недотримання нормативної ширини проходів (шляхів евакуації) може призвести до перешкоджання евакуації людей, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Разом з тим, позивачем за зустрічним позовом, не надано жодних належних доказів на підтвердження відсутності зазначеного порушення.
Щодо порушень, викладених у пунктах 18 та 27 припису (порушення пункту п. 2.12 Розділ III ППБУ: допускається влаштування робочих місць працівників в технічних приміщення підвального поверху та захаращення їх сторонніми матеріалами та п. 1.2 Розділ V ППБУ п. 13.1 додаток А таблиця А.2 ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»: приміщення, де розміщені електронно-обчислювальні машини для обробки даних (серверна) не обладнані автоматичною системою пожежогасіння), колегія суддів виходить з того, що захаращення шляхів евакуації сторонніми предметами може призвести до перешкоджання евакуації людей, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, а відсутність автоматичної системи пожежогасіння призведе до пізнього виявлення пожежі, в зв`язку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть не ефективними, не відбудеться оповіщення людей, які перебувають у приміщеннях, в зв`язку з чим продукт горіння та чадний газ унеможливлять своєчасну та безпечну евакуацію з приміщень та призведе до отруєння людей, що перебувають у них.
Так, пунктом 3.1. ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» визначено поняття автоматичної системи пожежогасіння, згідно визначення це система пожежогасіння, яка виконує функції виявлення ознак горіння, оповіщення про пожежу та подавання вогнегасної речовини без втручання людини.
Апелянтом, в свою чергу, не надано належних та допустимих доказів, які б спростовували наявність порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, зазначених у 27 припису. 
Разом  з тим, щодо доводів апелянта про те, що в Акті позапланової перевірки № 358 від 11.06.2020 вказане в пункті 18 припису порушення відсутнє, що свідчить про фактичне визнання відповідачем за зустрічним позовом позовних вимог в частині скасування пункту 18 Припису №581, колегія суддів зазначає, що на час винесення припису Київським державним коледжем туризму та готельного господарства було допущено таке порушення, і усунуто та зафіксовано усунення лише в Акті № 358 від 11.06.2020, разом з тим, усунення такого порушення не свідчить про відсутність допущеного порушення на час прийняття припису, а лише підтверджує наявність такого та виправлення порушення апелянтом, а тому, винесений припис в цій частині відповідає вимогам законодавства.
Щодо порушення, що зазначене у пункті 21 припису (порушення ст. 57 Кодексу Цивільного Захисту України: в приміщеннях які здані в оренду (ТОВ «ТФ КУТЕП ТУР», ФОП ОСОБА_1 ) здійснюється використання приміщень без поданої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки), колегія суддів зазначає, що частиною другою статті 57 Кодексу цивільного захисту України визначено, що початок роботи новоутворених підприємств, початок використання суб`єктом господарювання об`єктів нерухомості (будівель, споруд, приміщень або їх частин) здійснюється суб`єктом господарювання на підставі поданої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки (далі - декларація), а для суб`єктів господарювання з високим ступенем ризику - також за наявності позитивного висновку за результатами оцінки (експертизи) протипожежного стану підприємства, об`єкта чи приміщення (далі - оцінка протипожежного стану).
З огляду на зазначене, чинним законодавством прямо передбачено обов`язок суб`єкта господарювання мати зазначену декларацію, зокрема, передбачається відповідальність за достовірність даних, зазначених у поданій декларації. 
Однак, відповідачем не надано зареєстрованої декларації відповідності матеріально-технічної бази.
Щодо порушення, визначеного пунктом 25 припису (стосується порушення п. 2.37 Розділ III ППБУ, а саме допускається розміщення у холі першого поверху буфету з продажу харчових продуктів та розміщення автоматів з продажу кави) колегія суддів зважає на те, що за приписами п.2.37 розділу ІІІ ППБУ не допускається захаращувати шляхи евакуації меблями, обладнанням, різними матеріалами.
Враховуючи положення чинного законодавства, Київський державний коледж туризму та готельного господарства проводить господарську діяльність, яка пов`язана з наданням приміщень в оренду, тому, не зважаючи на наявність цивільно-правових угод, він є особою, яка відповідає за дотримання законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, і має контролювати дотримання  вимог правил пожежної безпеки на об`єкті.
Однак, матеріали справи не містять доказів підтвердження відсутності вказаних порушень.
Сама лише обставина використання іншими особами спірного приміщення на умовах оренди не звільняє Київський державний коледж туризму та готельного господарства від обов`язку по дотриманню протипожежних вимог.
Відповідно до частин першої-третьої    статті 55 Кодексу цивільного захисту України  забезпечення пожежної безпеки на території України, регулювання відносин у цій сфері органів державної влади, органів місцевого самоврядування та суб`єктів господарювання і громадян здійснюються відповідно до цього         Кодексу, законів         та інших нормативно-правових актів.
Діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств, установ та організацій. Зазначена вимога відображається у трудових договорах (контрактах), статутах та положеннях.
Забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.
Згідно з пунктом 5 Розділу І Правил №1417 особи, відповідальні за забезпечення пожежної безпеки на підприємствах та об`єктах, їх права та обов`язки визначаються відповідно до законодавства.
Пунктом 6 цього ж Розділу передбачено, що у разі передачі в оренду цілісного майнового комплексу або окремих його частин, приміщень, інших об`єктів за домовленістю сторін цивільно-правового договору визначаються права та обов`язки орендаря та орендодавця щодо забезпечення пожежної безпеки та відповідальності за порушення вимог пожежної безпеки на об`єкті оренди.
Діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств та об`єктів (п.1 Розділу ІІ Правил №1417).
Отже, забезпечення пожежної безпеки підприємств, установ, організацій покладається на їх керівників та уповноважених керівниками осіб, а також орендарів, обов`язки яких щодо дотримання правил пожежної безпеки повинні бути узгоджені умовами договору.
Щодо пункту 26 припису, що стосується порушення п. 1.2 Розділ V ППБУ п. 2.1 додаток А ДБН В2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» (гуртожиток не обладнаний системою автоматичної пожежної сигналізації), слід зазначити, що позивач за зустрічним позовом не заперечує наявність зазначеного порушення, а вимоги зустрічного позову, в свою чергу, обґрунтовано виключно тим, що ДБН В.2.5-56:2014 «Система протипожежного захисту» не можуть бути застосовані до приміщення, яке введено в експлуатацію в 1976-1978 роках, та в якому не здійснюються роботи з капітального ремонту, реконструкцій тощо.
Відповідно до пункту 1.2 Розділу V ППБУ будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту».
Пунктом 6.1 розділу VI ДБН В.2.5-56:2014 визначено, що системи протипожежного захисту поділяються на: а) системи пожежної сигналізації; б) автоматичні системи пожежогасіння; в) автономні системи пожежогасіння локального застосування; г) системи оповіщування про пожежу та управління евакуюванням людей; д) системи протидимного захисту; е) системи централізованого пожежного спостерігання; ж) системи диспетчиризації СПЗ.
Згідно з пунктом 7.1 розділу VII ДБН В.2.5-56:2014 системи пожежної сигналізації призначені для раннього виявлення пожежі та подавання сигналу тривоги для вжиття необхідних заходів (наприклад: евакуювання людей, виклик пожежно-рятувальних підрозділів, запуск протидимних систем пожежогасіння, здійснення управління протипожежними клапанами, дверима, воротами та завісами (екранами), відключенням або блокуванням (розблокуванням) інших інженерних систем та устатковання при сигналі "пожежа" тощо).
Відповідно до підпункту 7.2.1 пункту 7.1 розділу VII ДБН В.2.5-56:2014 системи пожежної сигналізації повинні: а) виявляти ознаки пожежі на ранній стадії; б) передавати тривожні сповіщення до пристроїв передавання пожежної тривоги та попередження про несправність; в) формувати сигнали управління для систем протипожежного захисту та іншого інженерного обладнання, що задіяне при пожежі; г) сигналізувати про виявлену несправність, яка може негативно впливати на нормальну роботу СПС.
Системи пожежної сигналізації не повинні: а) підпадати під несприятливий вплив інших систем незалежно від того, з`єднані вони з ними чи ні; б) виходити з ладу (частково або повністю) через вплив на них вогню або явища, для виявлення якого вони призначені, до того, як вогонь чи це явище було виявлено; в) реагувати на інші явища, не пов`язані з виявленням пожежі (підпункт 7.2.3 пункту 7.1 розділу VII ДБН В.2.5-56:2014).
Таким чином, Правилами пожежної безпеки в Україні передбачено необхідність обладнання усіх будинків, приміщень та споруд системами протипожежного захисту відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту». При цьому, Правила не ставлять обладнання такими системами в залежність від проведення капітальних ремонтів, реконструкцій тощо.
Водночас, посилання позивача за зустрічним позовом на те, що до спірних правовідносин неможливо застосувати норми ДБН В.2.5-56:2014, що вступили в силу 01.07.2015, оскільки будівля гуртожитку збудована та введена в експлуатацію в 1976-1978 роках, колегією суддів до уваги не беруться, так як дія нормативного акту в часі починається з моменту набрання ним чинності.
При цьому, наведене порушення не є формальним, а стосуються відсутності у позивача встановленої та функціонуючої автоматичної пожежної сигналізації з виведенням сигналу при її спрацюванні на пульт централізованого спостереження, яка призначена для попередження виникнення пожежі, її гасіння та швидкого реагування у разі її виникнення.
У пункті 31 постанови Верховного Суду від 07.10.2019 у справі №815/140/18 зазначено, що відсутність протипожежної сигналізації є істотним порушенням, що впливає на ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі та може спричинити загрозу життю і здоров`ю людей та унеможливить її ефективну ліквідацію та рятування людей
В частині пункту 43 Припису зобов`язано Київський державний коледж туризму та готельного господарства на поверхах евакуаційної сходової клітини у вікнах встановити пристрої для його відчинення з рівня сходової площадки, порушення п. 7.3.26 ДБН В.1.1-7 «Пожежна безпека об`єктів будівництва».
Згідно з п. 7.3.26 ДБН В.1.1-7 «Пожежна безпека об`єктів будівництва» площа вікон у зовнішніх стінах сходових кліток типу СК1 має бути не менше ніж 1,2 м2, сходових кліток типів Н1, Н2, Н3 - як правило, не менше 1,2 м2 Такі вікна слід передбачати на кожному поверсі будинку. Вікна сходових кліток типів СК1, Н1, Н3 слід обладнувати пристроями для їх відчинення з рівня сходових площадок, маршів.
Суд апеляційної інстанції зазначає, що позивачем за зустрічним позовом не надано жодних доказів на підтвердження відсутності зазначеного порушення.
Доводи Київського державного коледжу туризму та готельного господарства про те, що положення вказаних ДБН В.1.1-7 «Пожежна безпека об`єктів будівництва» не можуть бути застосовані до будівлі, збудованої та введеної в експлуатацію в 1976-1978 роках колегія суддів оцінює критично, оскільки ДБН В.1.1-7:2016 є загальними нормами, які поширюються на всі об`єкти будівництва, а не тільки на ті, що введені в експлуатацію після набрання ними чинності.
Що стосується п. 41 Припису (порушення п. 1.12 глава 1 Розділ IV ППБУ, зокрема не надано акти проведення прихованих робіт на прокладання електропроводки за підвісними стелями гуртожитку), суд апеляційної інстанції виходить з наступного.
Відповідно до п. 1.12 глава 1 Розділ IV ППБУ відстань від кабелів та ізольованих проводів, прокладених відкрито, до місць відкритого зберігання (розміщення) горючих матеріалів повинна бути не менше 1 метра.
У разі відкритого прокладання незахищених проводів та захищених проводів (кабелів) з оболонками з горючих матеріалів відстань від них до горючих основ (конструкцій, деталей) повинна становити не менше 0,01 метра. У разі неможливості забезпечити вказану відстань провід (кабель) слід відокремлювати від горючої поверхні шаром негорючого матеріалу, який виступає з кожного боку проводу (кабелю) не менше ніж на 0,01 метра.
У разі прихованого прокладання таких проводів (кабелів) їх необхідно ізолювати від горючих основ (конструкцій) суцільним шаром негорючого матеріалу, що підтверджується актом проведення прихованих робіт.
Позивач за зустрічним позовом, в свою чергу, не заперечує наявність зазначеного порушення.
Зауваження позивача за зустрічним позовом про те, що дана вимога контролюючого органу про надання означених документів є необґрунтованою зважаючи на те, що будівельні роботи по зведенню будівлі гуртожитку приймалися замовником будівництва, а документи щодо приймання-передачі   будівельних робіт до Київського технікуму готельного господарства не передавалися, не спростовують обов`язок позивача щодо надання актів проведення прихованих робіт на прокладання електропроводки за підвісними стелями гуртожитку, беручи до уваги також те, що відповідні обставини можуть призвести до займання та розповсюдження вогню, а тому створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей.
З урахуванням викладеного, колегія суддів приходить висновку про відсутність підстав для скасування   припису від 27.12.2019 № 581 в частині пунктів № 13, 18, 21, 25, 26, 27, 41, 43.
Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Враховуючи, що рішення суду першої інстанції не оскаржувалось в частині задоволення позовних вимог за зустрічним позовом Київського державного коледжу туризму та готельного господарства до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві про скасування припису в частині, то в цій частині судове рішення не переглядається судом апеляційної інстанції.
Зазначене узгоджується з позицією, викладеною в п. 13.1 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України «Про судове рішення в адміністративній справі» від 20 травня 2013 року №7 , відповідно до якого у разі часткового оскарження судового рішення суд апеляційної інстанції в описовій частині свого рішення повинен зазначити, в якій частині рішення суду першої інстанції не оскаржується, і при цьому не має права робити правові висновки щодо неоскарженої частини судового рішення.
Згідно ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
За таких обставин, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції винесене з дотриманням норм процесуального та матеріального права, судом першої інстанції встановлено всі обставини, що мають значення для справи, а доводи апеляційної скарги не спростовують правильність висновків суду першої інстанції, у зв`язку з чим підстав для скасування рішення суду першої інстанції не вбачається.
Керуючись ст.ст. 308, 310, 315, 316, 321, 322, 328, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу Київського державного коледжу туризму та готельного господарства залишити без задоволення.
Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 вересня 2020 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст постанови складено 18 лютого 2021 року.

Головуючий суддя                                                                              В.Ю. Ключкович

Судді                                                                                         І.О. Грибан
      
                                                                                                        О.О. Беспалов