ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 лютого 2021 р.	Справа № 440/3026/19	

Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Подобайло З.Г.,
Суддів: Григорова А.М. ,  Чалого І.С. ,
за участю секретаря судового засідання Щеглової Г.О.
          розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 24.01.2020 року, головуючий суддя І інстанції: О.В. Гіглава, м. Полтава, повний текст складено 03.02.20 року по справі № 440/3026/19
          за позовом        ОСОБА_1  
          до       Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області  
          про визнання протиправним та скасування рішення,зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області, в якому просить суд: визнати протиправним та скасувати рішення Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області від 12.07.2019 року про відмову в порушенні дисциплінарної справи; зобов`язати Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Полтавської області повторно розглянути скаргу ОСОБА_1 про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_2 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю №150, видане КДКА Полтавської області 03.08.1993 року) та ОСОБА_3 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю №117, видане КДКА Полтавської області 03.08.1993 року, дія якого зупинена 19.01.2005 року у зв`язку з призначенням на посаду судді Кобеляцького районного суду Полтавської області) у зв`язку з порушенням вимог Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" та Правил адвокатської етики. 
Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 24.01.2020 року адміністративний позов ОСОБА_1 задоволено. Визнано протиправним та скасовано рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області про відмову в порушенні дисциплінарної справи від 12.07.2019 року. Зобов`язано Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Полтавської області повторно розглянути скаргу ОСОБА_1 від 14.08.2018 року, яка зареєстрована Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Полтавської області 17.08.2018 року за вхідним №57/7-18.
Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Полтавської області, не погодившись з рішенням суду першої інстанції, подала апеляційну скаргу, в якій просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 24.01.2020 року та ухвалити постанову, якою відмовити у задоволенні позову.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги посилається на те, що суд першої інстанції неправильно застосував норми матеріального права та не оцінив належним чином фактичні обставини справи, що призвело до ухвалення судового рішення без врахування всіх обставин справи, а висновок суду про наявність конфлікту інтересів між позивачем та адвокатом ОСОБА_4 , яка є членом дисциплінарної палати КДА Полтавської області, та наявністю її обов`язку заявити самовідвід, під час розгляду скарги, що послугувало підставою для визнання протиправним та скасування рішення, є припущенням, що потягло за собою ухвалення протизаконного рішення. Зазначає, що жоден з членів дисциплінарної палати КДКА Полтавської області не мав та не має суперечливостей між своїми особистими, професійними інтересами та інтересами ОСОБА_1 , а відтак – не мав приватного інтересу у вирішенні того чи іншого питання не на користь ОСОБА_1 . Вказує, що рішення у дисциплінарній справі приймалося більшістю голосів членів дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону, тому сумнівним є висновок суду про те, що наявність можливого потенційного конфлікту інтересів, про який не заявляли ані скаржник ОСОБА_1 , ані адвокат ОСОБА_4 , вплинуло або могло вплинути на рішення дисциплінарної палати КДКА Полтавської області у цілому. Стверджує, що суд першої інстанції дійшов висновку про наявність підстав для скасування рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області від 12.07.2019 року, проте Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Полтавської області таке рішення не приймалось, а приймалось дисциплінарною палатою КДКА Полтавської області у відповідності до ст.ст. 37-39, 41 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та є рішенням дисциплінарної палати, а не відповідача. Вважає, що ухвалюючи судове рішення про визнання протиправним та скасовуючи рішення КДКА Полтавської області від 12.07.2019 року, суд вирішив спір про право та обов`язки Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, які явно суперечать та виходять за межі Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та є порушенням матеріального права, а відтак – судове рішення постановлено з порушенням ст.244 КАС України. Зазначає, що факт розголошення адвокатської таємниці адвокатом ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не знайшли свого підтвердження, оскільки відсутні фактичні дані, які можуть підтвердити обставини, на які вказує ОСОБА_1 . Стверджує, що рішення дисциплінарної палати КДКА Полтавської області від 12.07.2019 року прийнято у відповідності до вимог Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та на підставі належних та допустимих доказів. 
Сторони про дату, час та місце апеляційного розгляду справи повідомлені належним чином.
Апеляційна скарга розглядається у судовому засіданні згідно приписів ст.229 КАС України.
Відповідно до ч.1 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши докази по справі, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено в суді апеляційної інстанції, що 17.08.2018 року за вх.№57/7-18 до КДКА Полтавської області надійшла скарга ОСОБА_1 щодо поведінки адвокатів ОСОБА_3 та ОСОБА_2 (том 1 а.с. 64, 65).
У вказаній скарзі ОСОБА_1 зазначає, що 09.05.2004 року його було затримано працівниками міліції за підозрою у вчиненні злочинів, передбачених статтями 115, 152 КК України. Розслідування кримінальної справи №04580007 відносно нього здійснювалось прокуратурою Кобеляцького району Полтавської області.
Вказує, що під час досудового слідства з 10.05.2004 року захист прав ОСОБА_1 здійснювали адвокати ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , які належним чином не виконували свої обов`язки щодо захисту обвинуваченого, що в подальшому, призвело до призначення ОСОБА_1 судом найбільш суворої міри покарання – довічного позбавлення волі, яке він відбуває у Державній установі "Полтавська установа виконання покарань №23".
Згідно матеріалів кримінальної справи №04580007 відносно скаржника: 10.05.2004 року проведено допит в якості підозрюваного; 20.05.2004 року проведено допит в якості обвинуваченого.
За результатами даних слідчих дій складено протоколи допиту підозрюваного та обвинуваченого відповідно, зі змісту яких слідує, що такі слідчі дії проводились за участю адвокатів ОСОБА_3 та ОСОБА_2 відповідно.
Зазначає, що згідно з листами Кобеляцького РВ УМВС України в Полтавській області від 07.12.2005 року №П-15, від 20.04.2006 року №06-2, від 18.08.2017 року: 10.05.2004 року ОСОБА_1 не мав зустрічі з адвокатом ОСОБА_3 і цього ж дня до прокуратури Кобеляцького району його не доставляли для проведення слідчих дій; 20.05.2004 року ОСОБА_1 не мав зустрічі з захисником ОСОБА_2 . Також, у листах зазначено, що без реєстрації у службовій документації зустрічі не відбуваються.
Крім того, у скарзі ОСОБА_1 вказує, що протоколи допиту підозрюваного від 10.05.2004 року та допиту обвинуваченого від 20.05.2004 року були підроблені, до них було внесено завідомо неправдиву інформацію щодо часу та участі захисників під час проведення згаданих слідчих дій, що свідчить про невиконання адвокатами своїх професійних обов`язків.
Відповідно до протоколу додаткового допиту обвинуваченого від 21.07.2004 року він був проведений в приміщенні ІТТ Козельщинського РВ УМВС У країни в Полтавській області за участю захисника - адвоката Петрушанко О.Д. Згідно листа начальника Козельщинського РВ Главацького О.С. від 24.11.2005 року, 21.07.2004 року в ІТТ Козельщинського РВ захисника ОСОБА_2 не було і зустрічі з обвинуваченим в цей день вона не мала. Скаржник вважає, що протокол додаткового допиту ОСОБА_1 в якості обвинуваченого від 21.07.2004 року був сфальсифікований, до нього було внесено неправдиву інформацію щодо участі адвоката у даній слідчій дій.
ОСОБА_1 стверджує, що у протоколі допиту обвинуваченого від 13.10.2004 року вказано, що допит скаржника проводився в приміщенні СІЗО №23 м.Полтави за участю захисника - адвоката Петрушанко О.Д. 13.10.2004 року згідно листа начальника Полтавської УВП №23 Коваленка В.І. від 18.08.2017 року адвоката Петрушанко О.Д. в СІЗО №73 м.Полтави не було. Доходить висновку, що протокол допиту ОСОБА_1 в якості обвинуваченого від 13.10.2004 року був підроблений, до нього було внесено неправдиву інформацію щодо участі захисника у даній слідчій дії, в подальшому, за домовленістю зі слідчим даний протокол був підписаний адвокатом, незважаючи на те, що остання не була присутня при проведенні допиту, тобто, захисником фактично були виконані надані їй повноваження на шкоду обвинуваченому.
Зазначає, що необізнаність Апеляційного суду Полтавської області про дані обставини зумовила визнання останнім вказаних вище протоколів належними та допустимими доказами, і останні в подальшому були використані для доведення вини ОСОБА_1 у вчиненні злочинів, передбачених статтями 115, 152 КК України.
Вказує, що із постанов про закриття кримінального провадження №42015000000001359 від 29.12.2015 року, про закриття кримінального провадження №42013180190000005 від 27.11.2015 року, про закриття кримінального провадження №42015000000001358 від 29.09.2017 року ОСОБА_1 стало відомо, що захисники скаржника - адвокати ОСОБА_3 та ОСОБА_2 були допитані по цих кримінальних провадженнях в якості свідків, та без письмової згоди скаржника на розголошення відомостей, що становлять адвокатську таємницю, повідомляли слідчому про обставини, які їм стали відомі від нього як клієнта у зв`язку з виконанням своїх професійних обов`язків, тобто ними було розголошено адвокатську таємницю.
Доходить висновку, що наведені факти свідчать про порушення адвокатами ОСОБА_3 та ОСОБА_2 присяги адвоката України, правил адвокатської етики та про неналежне виконання ними своїх обов`язків.
Відтак, у скарзі скаржник просить: поновити йому строк для звернення з даною скаргою; звільнити його як особу, яка перебуває у місцях позбавлення волі, від плати за організаційно-технічне забезпечення розгляду скарги; провести перевірку викладених у скарзі доводів скаржника та притягнути адвокатів ОСОБА_3 та ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності із наступним призначенням стягнення відповідно до частини 1 статті 35 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".
17.09.2018 року дисциплінарна палата КДКА Полтавської області прийняла рішення про відмову в порушенні дисциплінарної справи (том 1 а.с. 114-119).
Так, за змістом рішення, оцінивши обставини, наведені у скарзі ОСОБА_1 , дослідивши довідку про результати перевірки та матеріали, зібрані під час неї, дисциплінарна палата при прийнятті рішення керувалася загальними вимогами засад юридичної відповідальності, а саме, що тільки винні дії адвоката можуть мати наслідком його дисциплінарну відповідальність. Адвокат не може бути залежним від свого клієнта.
У зазначеному рішенні вказано, що скарга ОСОБА_1 містить посилання на обставини і факти, які вже неодноразово були предметом розгляду дисциплінарної палати КДКА Полтавської області та Вищої кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури при Кабінеті Міністрів України.
Враховуючи викладене, Дисциплінарна палата КДКА Полтавської області прийшла до висновку про відсутність підстав у розгляді скарги ОСОБА_1 в частині, яка вже була предметом дослідження дисциплінарною палатою КДКА Полтавської області та переглядалась Вищою кваліфікаційною комісією адвокатури при Кабінеті Міністрів України, а саме, що 10.05.2004 року допит ОСОБА_1 здійснено без участі адвоката Тесленко Т.В., 20.05.2004 року, 21.07.2004 року та 13.10.2004 року допит ОСОБА_1 здійснено без участі адвоката Петрушанко О.Д., протоколи допиту підписані адвокатами, за домовленістю зі слідчим в інший час.
Указом Президента України №1540/2004 від 25.12.2004 року ОСОБА_3 призначено суддею Кобеляцького районного суду Полтавської області.
Постановою Верховної Ради України №2678-VІ від 04.11.2010 року суддю Кобеляцького районного суду Полтавської області ОСОБА_3 обрано суддею безстроково.
27.11.2015 року кримінальне провадження №42013180190000005 від 10.01.2013 року за ч.1 ст.365 КК України за фактом неналежного виконання своїх професійних обов`язків адвокатом ОСОБА_3 під час проведення слідчих дій за участю ОСОБА_1 в період з 10.05.2004 року по 12.05.2004 року та неналежного виконання своїх професійних обов`язків адвокатом ОСОБА_5 в слідчих діях за участю ОСОБА_1 20.05.2004 року та 13.10.2004 року – закрито у зв`язку з відсутністю в діях адвоката ОСОБА_3 та адвоката ОСОБА_2 ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.365 КК України.
29.12.2015 року кримінальне провадження №42015000000001359 від 08.07.2015 року за ч.1 ст.364 КК України за фактом порушення права на захист ОСОБА_1 прокурором Кобеляцького району Полтавської області ОСОБА_6 та внесення останнім неправдивих відомостей до процесуальних документів, складених 10.05.2004 року за результатами затримання ОСОБА_1 за заявою останнього про внесення слідчим прокуратури Кобеляцького району Полтавської області ОСОБА_7 неправдивих відомостей до протоколу допиту ОСОБА_1 від 10.05.2004 року щодо участі адвоката ОСОБА_3 при проведенні слідчої дії - закрито у зв`язку з відсутністю в діях службових осіб прокуратури, органів внутрішніх справ та інших осіб ознак кримінальних правопорушень передбачених ч.1 ст.364, ч.1 ст.366, ч.1 ст.374, ч.1 ст.384 КК України.
29.09.2017 року кримінальне провадження №42015000000001358 від 08.07.2015 року за ч.1 ст.365 КК України відносно працівників правоохоронних органів закрито у зв`язку з відсутністю в їх діях ознак кримінального правопорушення.
Оцінюючи надання свідчень суддею Кобеляцького районного суду Полтавської області ОСОБА_3 та адвокатом ОСОБА_2 в кримінальних провадженнях, відкритих за заявами ОСОБА_1 , про скоєння ними кримінальних правопорушень у зв`язку з неналежним виконанням своїх професійних обов`язків під час наданням правової допомоги, дисциплінарною палатою КДКА Полтавської області враховано, що ОСОБА_3 на час надання нею свідчень у кримінальному провадженні була і є на даний час суддею Кобеляцького районного суду Полтавської області. Правовий статус судді та наявний у неї імунітет позбавляють дисциплінарні органи прокуратури проводити стосовно неї будь які дії, які входять до компетенції дисциплінарної палати КДКА Полтавської області та визначені Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність". Адвокат ОСОБА_2 надала свідчення про факти проведення слідчих дій в певний період часу, що було безпосередньо зумовлено звинуваченням її клієнта - ОСОБА_1 в скоєнні нею кримінального правопорушення, необхідністю захисту її прав та інтересів, що узгоджується з частиною 4 статті 22 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", а саме, що адвокат в такому випадку звільняється від обов`язку збереження адвокатської таємниці. Відомості про ОСОБА_1 , а також питання з яких він звертався до адвоката, зміст порад, консультацій, роз`яснень адвоката, складені ним документи, інформація, що зберігається на електронних носіях, та інші документи і відомості, одержані адвокатом під час здійснення адвокатської діяльності, адвокатом не розголошувалися та не надавалися.       
Відтак, рішенням від 17.09.2018 року дисциплінарна палата КДКА Полтавської області вирішила: відмовити ОСОБА_1 в задоволенні скарги останнього; відмовити в порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката – ОСОБА_2 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю №150, видане КДКА Полтавської області 03.08.1993).
Не погодившись з вказаним рішенням, позивач оскаржив його до суду.
Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 03.04.2019 року у справі №440/3687/18, що набрало законної сили 16.05.2019 року, адміністративний позов ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1 , утримується в Державній установі "Полтавська установа виконання покарань №23", вул. Пушкіна, 91, м. Полтава, Полтавський район, Полтавська область, 36000) до КДКА Полтавської області (вул. Котляревського, 6, офіс 2, м.Полтава, Полтавська область, 36020, ідентифікаційний код 22543623) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії задоволено. Визнано протиправним та скасовано рішення КДКА Полтавської області про відмову в порушенні дисциплінарної справи від 17.09.2018 року. Зобов`язано КДКА Полтавської області повторно розглянути скаргу ОСОБА_1 від 14.08.2018 року, яка зареєстрована КДКА Полтавської області 17.08.2018 року за вхідним №57/7-18 (том 1 а.с. 122-127).
На виконання судового рішення у справі №440/3687/18 відповідачем повторно розглянуто скаргу ОСОБА_1 від 14.08.2018 року, яка зареєстрована КДКА Полтавської області 17.08.2018 року за вхідним №57/7-18.
Так, листом голови КДКА Полтавської області від 30.05.2019 року №148/4-19 ОСОБА_1 проінформовано, що відповідно до пунктів 15, 19 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 №120, з послідуючими змінами, прийнято рішення про повернення останньому та залишення без розгляду його скарги в частині неналежного виконання адвокатами ОСОБА_3 та ОСОБА_2 своїх професійних обов`язків під час надання правової допомоги ОСОБА_1 , що виразилося у їх відсутності при проведенні допитів ОСОБА_1 10.05.2004, 20.05.2004, 13.10.2004 та підписанні протоколів допитів за домовленістю зі слідчим у інший час, оскільки вказані обставини вже неодноразово були предметом розгляду дисциплінарної палати КДКА Полтавської області та Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури при Кабінеті Міністрів України (том 1 а.с. 134).
Поряд з цим, рішенням від 12.07.2019 року Дисциплінарна палата КДКА Полтавської області прийняла рішення про відмову в порушенні дисциплінарної справи (том 1 а.с. 149-157).
Так, за змістом рішення, оцінивши обставини, наведені у скарзі, дослідивши довідку про результати перевірки та матеріали зібрані під час неї, дисциплінарна палата надаючи оцінку фактам, викладеним у скарзі ОСОБА_1 щодо допиту 21.07.2004 року без участі адвоката Петрушанко О.Д., зазначила, що адвокат ОСОБА_2 категорично заперечує проведення допиту ОСОБА_1 без її участі 21.07.2004 року та те, що протокол допиту підписано нею за домовленістю зі слідчим у інший час. Кримінальне провадження №42013180190000005 за ч.1 ст.365 КК України відносно адвоката ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , відкрите за фактом надання неналежної правової допомоги під час проведення досудового слідства у кримінальній справі за ч.2 ст. 115, 152 КК України, закрито відносно адвоката ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на підставі п.2 ч.1 ст.284 КПК України (за відсутністю ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.365 КК України).
Надаючи оцінку інформації, зазначеній у листі начальника Козельщанського РВ УМВС України в Полтавській області від 07.12.2005 року, дисциплінарна палата зазначила, що 07.12.2005 року начальником Козельщанського РВ УМВС України в Полтавській області підполковником міліції ОСОБА_8 за вихідним №27355, на ім`я начальника СІЗО №23 м.Полтави, для вручення ОСОБА_1 направлено листа, в якому зазначалось, що 21.07.2004 року з 14 години 30 хвилин до 16 години 20 хвилин ОСОБА_1 мав побачення в кімнаті ізолятора тимчасового тримання Козельщанського РВ УМВС України в Полтавській області зі слідчим ОСОБА_9 та з ним проводилися слідчі дії. Вказана інформація свідчить про те, що звертаючись до дисциплінарної палати КДКА Полтавської області зі скаргою відносно адвоката ОСОБА_2 про події 21.07.2004 року в приміщенні ІТТ Козельщанського РВ УМВС України в Полтавській області ОСОБА_1 намагається створити уяву про відсутність захисника під час проведення з ним слідчої дії, спираючись на необізнаність специфіку та порядок відвідування ізолятора тимчасового побачення, яка полягає в тому, що слідчий або прокурор, відвідуючи затриманого або взятого під варту в ізоляторі тимчасового тримання оформлює письмову вимогу від свого імені для виведення затриманої або особи взятої під варту з камери в кабінет для проведення слідчих дій. В такому випадку робиться відповідний запис у Журналі реєстрації виведення затриманих і взятих під варту осіб з камери. Захисник, відвідуючи ізолятор тимчасового затримання разом зі слідчим, пред`являє своє службове посвідчення адвоката черговому ІТТ та залишає його у чергового до моменту виходу з ІТТ. У разі, якщо захисник відвідує затриману або взяту під варту особу особисто, без слідчого чи прокурора, то в такому випадку захисник оформлює письмову вимогу, яка реєструється у Журналі. Цей порядок визначався Інструкцією про роботу ізоляторів тимчасового тримання органів внутрішніх справ України, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 20.01.2005 року №60.
Таким чином, матеріалами перевірки підтверджено, що 21.07.2004 року ОСОБА_1 відвідувався слідчим прокуратури, про що зроблено відповідний запис у Журналі реєстрації виведення затриманих та взятих під варту ІТТ Козельщанського РВ УМВС України в Полтавській області та відповідна інформація відображена в листі начальника Козельщанського РВ УМВС України в Полтавській області від 07.12.2005 року. Адвокат ОСОБА_2 підтверджує, що слідча дія проведена за її участі. Матеріалами перевірки не встановлено обставин, які підтверджують проведення допиту ОСОБА_1 без участі адвоката Петрушанко О.А. 21.07.2004 року.
Вказано, що ОСОБА_1 не надано будь-яких доказів на підтвердження зазначених ним обставин. Він не звертався до дисциплінарної палати КДКА Полтавської області з клопотанням про витребування тих чи інших доказів, які він в не змозі отримати самостійно. Таким чином, дисциплінарна палата КДКА Полтавської області дійшла висновку, що факт проведення допиту 21.07.2004 року ОСОБА_1 без участі адвоката ОСОБА_2 не знайшов свого підтвердження.
Надання свідчень суддею Кобеляцького районного суду Полтавської області ОСОБА_3 та адвокатом ОСОБА_2 у кримінальних провадженнях, відкритих заявами ОСОБА_1 про скоєння кримінальних правопорушень у зв`язку з неналежним виконанням своїх професійних обов`язків під час надання правової допомоги дисциплінарною палатою КДКА Полтавської області враховано, що ОСОБА_3 на час надання свідчень у кримінальному провадженні була і є на цей час суддею Кобеляцького районного суду Полтавської області. Правовий статус судді та наявний у неї імунітет позбавляють дисциплінарні органи адвокатури проводити стосовно неї будь-які дії, які входять до компетенції дисциплінарної палати КДКА Полтавської області та визначені Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність". Адвокат ОСОБА_2 засвідчила, що в протоколі допиту в якості свідка надала слідчому показання про сам факт проведення слідчих дій в певний період часу, що безпосередньо зумовлено звинуваченням її клієнта - ОСОБА_1 в скоєнні нею кримінального правопорушення та необхідністю захисту її прав та інтересів, що узгоджується з частиною 4 статті 22 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", а саме, що адвокат в такому випадку звільняється від обов`язку збереження адвокатської таємниці. Разом з тим, відомості про ОСОБА_1 , а також питання з яких він звертався до адвоката, зміст порад, консультацій, роз`яснень адвоката, складені ним документи, інформація, що зберігається на електронних носіях, та інші документи і відомості, одержані адвокатом під час здійснення адвокатської діяльності адвокатом не розголошувалися та слідчому не надавалися. До таких висновків дисциплінарна палата КДКА Полтавської області прийшла на підставі пояснення адвоката ОСОБА_2 та фактичних даних, отриманих з постанови про закриття кримінального провадження №42013180190000005 за ч.1 ст.365 КК України. Копії протоколів допиту в якості свідка адвоката ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до дисциплінарної палати КДКА Полтавської області, не зважаючи на відповідне звернення дисциплінарної палати КДКА Полтавської області ОСОБА_1 не надано, хоча під час розгляду адміністративного позову в Полтавському окружному адміністративному суді ОСОБА_1 зазначав, що має копії цих процесуальних документів.
Не надані такі копії протоколів допиту в якості свідка адвоката ОСОБА_2 та ОСОБА_3 й на запит голови дисциплінарної палати прокуратурою Полтавської області, оскільки дисциплінарна палата КДКА Полтавської області не є учасником кримінальних проваджень №42015000000001359, №42013180190000005, №42015000000001358.
Таким чином, дисциплінарна палата КДКА Полтавської області дійшла висновку, що факт розголошення адвокатської таємниці адвокатом ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не знайшов свого підтвердження, оскільки відсутні фактичні дані, які можуть підтвердити обставини, на які вказує скаржник ОСОБА_1 .
Доводи ОСОБА_1 про наявність конфлікту інтересів з адвокатом ОСОБА_4 , яка входить до складу дисциплінарної палати КДКА Полтавської області, також не знайшли свого підтвердження.
Відтак, дисциплінарна палата КДКА Полтавської області дійшла висновку про відсутність в діях адвоката ОСОБА_2 ознак дисциплінарного проступку, передбаченого ч.2 ст.34 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність". Щодо скарги ОСОБА_1 в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_3 , яка допитана в якості свідка у кримінальному провадженні, яка на цей час є суддею Кобеляцького районного суду Полтавської області, дисциплінарна палата КДКА Полтавської області врахувала правовий статус судді та наявний у неї імунітет, що позбавляє дисциплінарну палату проводити стосовно неї будь-які дії, які входять до компетенції дисциплінарних органів адвокатури.
Як наслідок, рішенням від 12.07.2019 року дисциплінарна палата КДКА Полтавської області вирішила: в задоволенні скарги ОСОБА_1 відносно адвоката ОСОБА_2 та судді Кобеляцького районного суду Полтавської області ОСОБА_3 - відмовити; в порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю №150, видане КДКА Полтавської області 03.08.1993 року) - відмовити.
Не погодившись з вказаним рішенням, позивач оскаржив його до суду шляхом подання даного адміністративного позову.
Задовольняючи адміністративний позов, суд першої інстанції виходив з того, що адвокат ОСОБА_4 , яка увійшла до складу членів дисциплінарної палати КДКА адвокатури Полтавської області з розгляду скарги ОСОБА_1 від 14.08.2018 року, будучи обізнаною про оскарження ОСОБА_1 в судовому порядку рішення КДКА Полтавської області від 15.01.2019 року про відмову в порушенні дисциплінарної справи відносно неї, як адвоката, а також про наявність відкритого кримінального провадження №42019000000001276 за заявою ОСОБА_1 за фактом порушення нею, як адвокатом, права ОСОБА_1 на належний захист, не вчинила визначених пунктом 7.5 Регламенту дій та не заявила собі самовідвід з метою уникнення конфлікту інтересів з ОСОБА_1 , відтак рішення дисциплінарної палати КДКА Полтавської області від 12.07.2019 року про відмову в порушенні дисциплінарної справи підлягає визнанню судом протиправним та скасуванню саме з наведеної підстави.
Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо задоволення позову, виходячи з наступного. 
Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Спірні правовідносини, які є предметом розгляду даної справи, врегульовані Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" від 05.07.2012 року №5076-VI (далі по тексту - Закон №5076-VI) та Положенням про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженим рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 року №120, зі змінами та доповненнями (далі по тексту – Положення про порядок прийняття та розгляду скарг №120).
Відповідно до п.1 ч.1 ст.1 Закону №5076-VI адвокат - фізична особа, яка здійснює адвокатську діяльність на підставах та в порядку, що передбачені цим Законом.
За приписами п.1 ч.1 ст.23 Закону №5076-VI професійні права, честь і гідність адвоката гарантуються та охороняються Конституцією України, цим Законом та іншими законами, зокрема: забороняються будь-які втручання і перешкоди здійсненню адвокатської діяльності.
Згідно з ч.1 ст.26 Закону №5076-VI адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.
Адвокат зобов`язаний діяти в межах повноважень, наданих йому клієнтом, у тому числі з урахуванням обмежень щодо вчинення окремих процесуальних дій (ч.4 ст.26 Закону №5076-VI).
Відповідно до ст.33 Закону №5076-VI адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом. Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку. Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.
За приписами ст.34 Закону №5076-VI підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом. Не є підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності винесення судом або іншим органом рішення не на користь його клієнта, скасування або зміна судового рішення або рішення іншого органу, винесеного у справі, в якій адвокат здійснював захист, представництво або надавав інші види правової допомоги, якщо при цьому не було вчинено дисциплінарного проступку.
Відповідно до ст.36 Закону №5076-VI право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки. Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності. Дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).
Вказані норми статей 33, 36 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» знаходять своє відображення в п.п.3-9 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 року №120.
Крім того, пп. 2, 3 п.14 Положення встановлено вимоги до заяви (скарги), зокрема, у заяві зазначається: виклад обставин, якими заявник обґрунтовує факт наявності в діях адвоката дисциплінарного проступку; вимоги заявника (скаржника). На підтвердження обставин, якими обґрунтовується заява (скарга), заявник (скаржник) надає докази, а в разі неможливості зазначає докази, надання яких самостійно є неможливим, із обов`язковим зазначенням причин та прохання до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про їх витребування.
За таких обставин, особа, що подає до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури письмову скаргу стосовно адвоката, в своїй скарзі має зазначити відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку, тобто вказати про відомі їй факти відповідної поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, і, відповідно, на підтвердження обставин, якими обґрунтовується заява, надати докази.
Згідно зі ст.37 Закону №5076-VI дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.
Відповідно до ст.38 Закону №5076-VI заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати. 
Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань. Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом. Орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи, керівники підприємств, установ, організацій, громадських об`єднань, фізичні особи, яким надіслано запит члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, зобов`язані не пізніше десяти робочих днів з дня отримання запиту надати відповідну інформацію, копії документів. Відмова в наданні інформації на запит члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, несвоєчасне або неповне надання інформації, надання інформації, що не відповідає дійсності, тягнуть за собою відповідальність, передбачену законом. За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.
Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Згідно з ч.1 ст.39 Закону №5076-VI за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката. 
За змістом адміністративного позову, в якості однієї з підстав для визнання протиправним та скасування рішення дисциплінарної палати КДКА Полтавської області від 12.07.2019 року про відмову в порушенні дисциплінарної справи ОСОБА_1 зазначає наявність конфлікту інтересів з одним з членів дисциплінарної палати КДКА Полтавської області, яка приймала спірне рішення, а саме, адвокатом ОСОБА_4 .
Так, відповідно до п.8 ч.1 ст.1 Закону №5076-VI конфлікт інтересів – суперечність між особистими інтересами адвоката та його професійними правами і обов`язками, наявність якої може вплинути на об`єктивність або неупередженість під час виконання адвокатом його професійних обов`язків, а також на вчинення чи невчинення ним дій під час здійснення адвокатської діяльності.
Аналогічне визначення міститься у ч.1 ст.9 Правил адвокатської етики, затверджених Установчим З`їздом адвокатів України 17.11.2012 року.
В контексті наведеного визначення конфлікту інтересів, для вирішення питання щодо наявності або відсутності у адвоката конфлікту інтересів слід виходити з того, чи існує суперечність між особистими інтересами адвоката та його професійними правами і обов`язками.
Вищевказаний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, яка була викладена в постанові  від 20.11.2019 року у справі №826/27928/15.
Згідно з п.7.5 Регламенту кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (далі по тексту - Регламент), затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 16.02.2013 №77, до початку розгляду заяви (скарги) особа, яка її подала чи відносно якої розглядається справа, має право заявити відвід члену КДКА з мотивів обґрунтованих сумнівів у його неупередженості або зацікавленості у результатах розгляду. Відвід може бути заявлений будь-якому члену КДКА (палати), який входить до її складу, незалежно від його участі у засіданні. Повний склад КДКА (палати) доводиться до відома учасників засідання. З тих самих підстав член КДКА може заявити собі самовідвід. Відвід (самовідвід) вирішується іншими членами КДКА (палати), присутніми на засіданні, без участі члена КДКА, якому був заявлений відвід (самовідвід), відкритим голосуванням більшістю голосів членів КДКА (палати), які беруть участь у засіданні. У разі рівності голосів член КДКА вважається відведеним (самовідведеним). Рішення про відвід (самовідвід) кількох членів КДКА приймається відносно кожного окремо.
Пунктом 7.6 Регламенту визначено, що засідання КДКА (палати) протоколюється секретарем засідання. Протоколи засідань КДКА (палати) підписуються Головою КДКА (палати) та секретарем засідання. У протоколі засідання КДКА зазначається: місце, дата, час початку і закінчення засідання; дані про головуючого та секретаря; дані про присутніх та відсутніх членів КДКА (палати), а також про членів, що беруть участь в режимі відео-конференції, Skype-конференції, інтернет-телефонії (Viber) тощо; виклад змісту розглядуваних питань, виступів учасників засідання, прийнятого рішення.
За змістом оскаржуваного рішення від 12.07.2019, скарга ОСОБА_1 розглядалася дисциплінарною палатою КДКА Полтавської області у складі голови комісії – ОСОБА_10 , дисциплінарної палати: голови палати – Гонжака І.В., секретаря – ОСОБА_11 , членів – ОСОБА_4 , ОСОБА_12 , Пономаренко В.В., Олійника О.Ю. (том 1 а.с. 149).
Разом з тим, судовим розглядом встановлено, що станом на момент прийняття оскаржуваного рішення від 12.07.2019 року у Полтавському окружному адміністративному суді розглядалася адміністративна справа №440/1752/19 за позовом ОСОБА_1 до КДКА Полтавської області про визнання протиправним та скасування рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області від 15.01.2019 року про відмову в порушенні дисциплінарної справи та зобов`язання КДКА Полтавської області повторно розглянути скаргу ОСОБА_1 про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_4 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю №303, видане КДКА Полтавської області 20.07.1999 року) у зв`язку з порушенням вимог Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" та Правил адвокатської етики.
При цьому, ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 25.06.2019 року у справі №440/1752/19 до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача, було залучено ОСОБА_4 , яка вказану ухвалу суду отримала 09.07.2019 року.
Вказані обставини встановлені судом в ході дослідження матеріалів справи №440/1752/19.
Пунктом 4 ч.1 ст.78 КАС України передбачено, що обставини, встановлені судовим рішенням в адміністративній, цивільній або господарській справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини.
Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 12.09.2019 року у справі №440/1752/19, що набрало законної сили 24.10.2019 року, адміністративний позов ОСОБА_1 до КДКА Полтавської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - ОСОБА_4 , про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії задоволено. Визнано протиправним та скасовано рішення КДКА Полтавської області від 15.01.2019 року про відмову в порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_4 . Зобов`язано КДКА Полтавської області повторно розглянути скаргу ОСОБА_1 щодо поведінки адвоката ОСОБА_4 від 30.11.2018 року (том 1 а.с. 204-210).
Відповідно до витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, 29.05.2019 року ОСОБА_1 подано заяву про вчинення кримінального правопорушення, що полягає у порушенні його права на захист, відомості про яку в цей же день внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань, номер кримінального провадження №42019000000001276 (том 1 а.с. 223).
За інформацією, що міститься у постанові старшого слідчого відділу розслідування особливо важливих злочинів СУ ГУНП в Полтавській області підполковника поліції ОСОБА_13 від 27.10.2019 року про закриття кримінального провадження, у провадженні відділу знаходилися матеріали кримінального провадження, відомості про яке 29.05.2019 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №42019000000001276 від 29.05.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.374 КК України, на підставі заяви ОСОБА_1 від 29.05.2019 року про вчинення злочину (том 2 а.с. 5-11).
Так, в заяві про вчинення злочину від 29.05.2019 року ОСОБА_1 просив зареєструвати кримінальне провадження по факту порушення адвокатом ОСОБА_4 адвокатської таємниці та розголошення конфіденційності розмови, відмови у виконанні виданого Регіональним центром з надання БВПД у Полтавській області доручення від 02.08.2018 року №016-0002647 та відмови у наданні правової допомоги за заявою від 25.07.2018 року, за фактом співучасті адвоката ОСОБА_4 у зловживанні службовим становищем начальником відділу організації надання БВПД у Полтавській області ОСОБА_14 , а також розтрати державних коштів адвокатом ОСОБА_4 , в результаті не надання нею правової допомоги ОСОБА_1 .
За наслідками розгляду кримінального провадження №42019000000001276 слідство дійшло висновку про відсутність в діях адвоката ОСОБА_4 та начальника Регіонального центру з надання БВПД у Полтавській області ОСОБА_14 ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.374 КК України (порушення права на захист), у зв`язку з відсутністю у викладених подіях складу злочину, зазначеного кримінального провадження, та, як наслідок, 27.10.2019 року закрило кримінальне провадження №42019000000001276 на підставі п.2 ч.1 ст.284 КК України.
Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що адвокат ОСОБА_4 , яка увійшла до складу членів дисциплінарної палати КДКА адвокатури Полтавської області з розгляду скарги ОСОБА_1 від 14.08.2018 року, будучи обізнаною про оскарження ОСОБА_1 в судовому порядку рішення КДКА Полтавської області від 15.01.2019 року про відмову в порушенні дисциплінарної справи відносно неї, як адвоката, а також про наявність відкритого кримінального провадження №42019000000001276 за заявою ОСОБА_1 за фактом порушення нею, як адвокатом, права ОСОБА_1 на належний захист, не вчинила визначених пунктом 7.5 Регламенту дій та не заявила самовідвід з метою уникнення конфлікту інтересів з ОСОБА_1 .
Колегія суддів відхиляє доводи апеляційної скарги про те, що ані скаржником ОСОБА_1 , ані адвокатом ОСОБА_4 не заявлялось про наявність можливого потенційного конфлікту інтересів, з огляду на виникнення даних обставин в процесі дисциплінарного провадження за поданою скаргою на стадії вирішення питання про порушення дисциплінарної справи, про що зазначено позивачем у позовній заяві. 
Доводи скаржника про відсутність конфлікту інтересів між позивачем та адвокатом ОСОБА_4 , яка є членом дисциплінарної палати КДА Полтавської області, та відсутність її обов`язку заявити самовідвід під час розгляду скарги, не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи судом апеляційної інстанції, спростовані зібраними по справі доказами та встановленими обставинами.
З огляду на вищевикладене, суд першої інстанції дійшов правомірного висновку, що рішення дисциплінарної палати КДКА Полтавської області від 12.07.2019 року про відмову в порушенні дисциплінарної справи є протиправним та підлягає скасуванню саме з наведеної підстави.
Стосовно інших підстав, наведених у скарзі ОСОБА_1 , зокрема порушення адвокатом Петрушанко О.Д. та Тесленко Т.В. вимог Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» і Правил адвокатської етики, то колегія суддів зазначає, що дисциплінарною палатою КДКА Полтавської області враховані всі висновки, викладені Полтавським окружним адміністративним судом у рішенні від 03.04.2019 року по справі №440/3687/18, які слугували підставою для визнання протиправним та скасування попереднього рішення дисциплінарної палати від 17.09.2018 року, а також зобов`язання КДКА Полтавської області повторно розглянути зазначену скаргу.  
Щодо доводів апеляційної скарги про те, що рішення від 12.07.2019 року прийняте дисциплінарною палатою Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Полтавської області, а не Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Полтавської області, чим порушено права відповідача, то колегія суддів зазначає на їх необґрунтованості, з огляду на норми ч.3 ст.50 Закону №5076-VI, відповідно до яких кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури діє у складі кваліфікаційної та дисциплінарної палат. 
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення даного адміністративного позову.
Згідно з ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Відповідно до ч.1 ст.6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.
Частиною 1 ст.9 КАС визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Частиною 2 ст.77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Будь-яке рішення чи дії суб`єкта владних повноважень мають бути законними та обґрунтованими, прийнятими чи вчиненими в межах наданих повноважень, мати під собою конкретні об`єктивні факти, на підставі яких його ухвалено або вчинено, а суд, відповідно до ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, перевіряє чи прийнято такі рішення на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дій), безсторонньо (неупереджено), добросовісно, розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації, пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія), з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно зі ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Частиною 1 ст. 315 КАС України визначено, що за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Відповідно до ст.316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Під час апеляційного провадження, колегія суддів не встановила таких порушень судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, які б призвели до неправильного вирішення справи по суті, які були предметом розгляду і заявлені в суді першої інстанції.
Доводи апелянта не спростовують правильності прийнятого судом першої інстанції рішення про залишення без задоволення адміністративного позову. 
Таким чином, судова колегія вважає, що оскаржуване рішення суду першої інстанції є обґрунтованим, прийняте на підставі з`ясованих та встановлених обставинах справи, які підтверджуються доказами, та ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін.
Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу   залишити без задоволення.
Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 24.01.2020 року по справі № 440/3026/19  залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України відповідно до вимог  ст.327, ч.1 ст.329 КАС України. 

Головуючий суддя 	(підпис)	З.Г. Подобайло	
Судді	(підпис)  (підпис) 	А.М. Григоров    І.С. Чалий   	
Повний текст постанови складено  15.02.2021 року