ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 лютого 2021 року 
м. Київ
справа №817/1939/16
адміністративне провадження №К/9901/44642/18
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача Стрелець Т.Г.,
суддів: Стеценка С.Г.,  Тацій Л.В., 

розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу №817/1939/16
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Архіпроектбуд" до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області про визнання протиправною та скасування постанови та припису, провадження по якій відкрито
за касаційною скаргою  Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області на постанову Житомирського апеляційного адміністративного суду від 11   серпня 2017 року (суд у складі колегії: головуючого судді - Охрімчук І.Г., суддів: Капустинського М.М., Моніча Б.С.)

ІСТОРІЯ СПРАВИ
Короткий зміст позовних вимог
1. В листопаді 2016 року  Товариство з обмеженою відповідальністю "Архіпроектбуд" (далі - ТОВ "Архіпроектбуд") звернулось до суду з адміністративним позовом до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області (далі - УДАБІ у Рівненській області), в якому просило визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 25.10.2016 року № 17-4.3/24 та припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт.  
2. Позовна заява мотивована тим, що оспорювані постанова та припис, прийняті за результатами проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті "Реконструкція надбудови закладу громадського харчування з влаштуванням літнього майданчика та тераси по АДРЕСА_2", є протиправними, оскільки позивач не вчиняв правопорушень, зазначених у акті перевірки ТОВ "Архіпроектбуд".
Короткий зміст рішення суду І інстанції
3. Постановою Рівненського окружного адміністративного суду від 14 квітня 2017 року відмовлено в задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Архіпроектбуд".
4. Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що матеріалами справи підтверджено факти виявлених відповідачем порушень вимог законодавства при приведенні позивачем будівельних робіт з Реконструкція з надбудовою закладу громадського харчування з влаштуванням літнього майданчика та тераси по АДРЕСА_2, а тому відсутні підстави для задоволення позову.  
Короткий зміст рішення суду апеляційної інстанції
5. Постановою Житомирського апеляційного адміністративного суду від 11 серпня 2017 року скасовано постанову Рівненського окружного адміністративного суду від 14 квітня 2017 року та прийнято  нове рішення, яким позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Архіпроектбуд" задоволено.
Визнано протиправною та скасовано постанову Управління Державної  архітектурно - будівельної інспекції у Рівненській області від 25 жовтня 2016 року за № 17-4.3/24 про накладення на Товариство з обмеженою відповідальністю "Архіпроектбуд" штрафу у сумі 65 250,00 грн. за правопорушення, передбачені пунктом 8 частини 3 статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".
Визнано протиправним та скасовано припис Управління Державної  архітектурно - будівельної інспекції у Рівненській області від 20.10.2016 року № 281.
6. Рішення апеляційного суду мотивоване тим, що матеріалами справи не підтверджено факти виявлених відповідачем умисних порушень вимог законодавства при приведенні позивачем будівельних робіт з Реконструкції з надбудовою закладу громадського харчування з влаштуванням літнього майданчика та тераси.
Короткий зміст вимог касаційної скарги
7. Не погоджуючись з рішенням суду апеляційної інстанції Державна архітектурно-будівельної інспекція України в особі управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області звернулася до Вищого адміністративного суду України із касаційною скаргою, в якій просить його скасувати та залишити в силі рішення суду першої інстанції.
8. Касаційна скарга мотивована тим, що суд апеляційної інстанції дійшов помилкового висновку, що матеріалами справи не підтверджується вчинення позивачем порушень у сфері містобудівної діяльності, та протиправно скасував оскаржувану постанову і припис. 
9. Ухвалою Вищого адміністративного суду України від 07 листопада 2017 року відкрито провадження за вказаною касаційною скаргою.
10. 13 березня 2018 року справу в порядку, передбаченому підпунктом 4 пункту 1 Розділу VІІ "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції, що діє з 15 грудня 2017 року; далі - КАС України) передано до Верховного Суду. 
11. 13 березня 2018 року справу в порядку, передбаченому підпунктом 4 пункту 1 Розділу VІІ "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції, що діє з 15 грудня 2017 року; далі - КАС України) передано до Верховного Суду. 
12. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.03.2018 року для розгляду даної справи визначено склад колегії суддів: Гімон М.М. - головуючий суддя, Мороз Л.Л., Бучик А.Ю.
13. У зв`язку зі зміною спеціалізації  судді-доповідача Гімона М.М. (відповідно до рішення зборів суддів Верховного Суду в Касаційному адміністративному суді від 20 травня 2019 року № 14), розпорядженням заступника керівника апарату Верховного Суду - керівника секретаріату Касаційного адміністративного суду призначено повторний автоматизований розподіл касаційних скарг, зокрема, касаційної скарги у справі № 817/1939/16. 
14. Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27 червня 2019 року визначено склад колегії суддів: головуючий суддя - Стрелець Т.Г., судді: Стеценко С.Г., Тацій Л.В., справу передано головуючому судді.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ
15.  На підставі направлення № 636 та у зв`язку із зверненнями юридичної особи від 01.09.2016 року № 195, від 01.09.2016 року № 196, від 09.09.2016 року № 202 та від 19.09.2016 року № 208 УДАБІ у Рівненській області проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних-норм, державних стандартів і правил ФОП ОСОБА_1 , інженером технічного нагляду Соворовим Максимом Олександровичем, відповідальним за виконання будівельних робіт ТОВ "Архіпроектбуд" Турським Петром Олександровичем , керівником групи авторського нагляду Пінчук Оксаною Василівною під час реконструкції надбудови закладу громадського харчування з влаштуванням літнього майданчика та тераси по АДРЕСА_1 .
16. Відповідачем за результатами проведеної перевірки складено акт № 636 перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 18.10.2016 року, яким встановлено, що будівельні роботи на об`єкті будівництва "Реконструкція з надбудовою закладу громадського харчування з влаштування літнього майданчика та тераси по АДРЕСА_2 " проводяться підрядником ТОВ "Архіпроектбуд" в особі відповідального за виконання будівельних робіт Турського Петра Олександровича з порушенням вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, оскільки:
- на час виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва "Реконструкція з надбудовою закладу громадського харчування з влаштування літнього майданчика та тераси по АДРЕСА_2 " експлуатується кафе " ІНФОРМАЦІЯ_1 " - працює персонал, наявні відвідувачі, працює кухня, підрядником ТОВ "Архіпроектбуд" з однієї сторони та власником кафе гр. ОСОБА_3 (ФОП ОСОБА_1 ), які експлуатують об`єкт з другої сторони не оформлений акт-допуск на виконання будівельно-монтажних робіт на території діючого підприємства (організації), що є порушенням п. 2.1.1. ДБН А.3.-5-2009 "Організація будівельного виробництва"; п. 1.8. ДБН В.1.2-12-2008 "Будівництво в умовах ущільненої забудови. Вимоги безпеки"; п. 4.14 ДБН А.3.2-2-2009 "Охорона праці і промислова безпека у будівництві".
-   на об`єкті влаштовано тимчасову огорожу, на якій вздовж руху пішоходів відсутній захисний козирок із несучою здатністю витримувати снігове навантаження, а також навантаження від падіння дрібних предметів, що є порушенням вимог п. 6.2.1. та 6.2.5. розділу 6 ДБН А.3.2-2-2009 "Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення".
17. На підставі вказаного акту перевірки посадовою особою відповідача складено припис № 281 від 20.10.2016 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт, відповідно до якого встановлено термін усунення виявлених порушень до 19 грудня 2016 року.
18. 20 жовтня 2016 року посадовою особою відповідача складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та призначено розгляд справи на 25 жовтня 2016 о 12 год. 40 хв.
19. 25 жовтня 2016 року за № 17-4.3/24 відповідач прийняв постанову, якою на позивача накладено штраф у сумі 65 250,00 грн. за правопорушення, передбачені пунктом 8 частини статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ
20. Суд касаційної інстанції наголошує на тому, що перевірка законності судових рішень судів першої та апеляційної інстанції, згідно зі статтею 341 КАС України, здійснюється виключно у частині застосування норм матеріального та процесуального права.
21. Відповідно до частини третьої статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі також КАС України) провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.
22. 8 лютого 2020 року набрали чинності зміни до КАС України, внесені Законом України від 15 січня 2020 року № 460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ».
23. За правилом пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» зазначеного Закону касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.
24.          За наведених підстав касаційний розгляд здійснюється за правилами, що діяли до набрання чинності цим Законом, а саме за правилами КАС України в редакції зі змінами, внесеними Законом України від 19 грудня 2019 року № 394-IX.
25.          Аналізуючи доводи, викладені у касаційній скарзі, колегія суддів Верховного Суду  дійшла наступних висновків.
Відповідно до ч. 3 ст. 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VI), суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів.
Згідно із ч. 5 ст. 26 Закону № 3038-VI, проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.
Стаття 4 Закону України «Про архітектурну діяльність» передбачає, що для створення об`єкта архітектури виконується комплекс робіт, який включає:
- підготовку містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки у випадках і порядку, передбачених законодавством;
- здійснення в необхідних випадках передпроектних робіт, а також заходів з охорони нововиявлених під час здійснення будівництва або зміни (у тому числі шляхом знесення) об`єктів містобудування, що відповідно до закону мають антропологічне, археологічне, естетичне, етнографічне, історичне, мистецьке, наукове чи художнє значення;
- пошук архітектурного рішення, розроблення, погодження у визначених законом випадках і затвердження проекту;
- виконання робочої документації для будівництва, а в разі виконання     її     або окремих її частин іншим виконавцем - здійснення авторського нагляду за таким виконанням;
- будівництво (нове будівництво, реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт) та знесення об`єкта архітектури, архітектурно-будівельний контроль, технічний та авторський нагляди під час здійснення будівництва або зміни (у тому числі шляхом знесення) об`єкта містобудування;
- прийняття спорудженого об`єкта в експлуатацію.
26. Як вбачається зі встановлених по справі обставин, підставою для висновку про порушення позивачем вимог будівельних норм, державних стандартів і правил відповідач зазначив: відсутність оформленого акту-допуску на виконання будівельно-монтажних робіт на території діючого підприємства (організації), що є порушенням п. 2.1.1. ДБН А.3.-5-2009 "Організація будівельного виробництва"; п. 1.8. ДБН В.1.2-12-2008 "Будівництво в умовах ущільненої забудови. Вимоги безпеки"; п. 4.14 ДБН А.3.2-2-2009 "Охорона праці і промислова безпека у будівництві"; влаштування на об`єкті тимчасової огорожі, на якій вздовж руху пішоходів відсутній захисний козирок із несучою здатністю витримувати снігове навантаження, а також навантаження від падіння дрібних предметів, що є порушенням вимог п. 6.2.1. та 6.2.5. розділу 6 ДБН А.3.2-2-2009 "Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення".
З цього приводу колегія суддів Верховного Суду звертає увагу на наступне.
Частиною 1 статті 41 Закону № 3038-VI передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до пункту 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок № 553) державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Пункт 7 Порядку № 553 передбачає, зокрема, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.
Відповідно до пункту 9 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
Пункт 11 Порядку № 553 передбачає, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема: складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо- та відеотехніки.
Згідно з пунктом 13 Порядку № 553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.
Як визначено п.п. 16, 17 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.
Пунктом 18 Порядку № 553 передбачено, що акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.
Відповідно до пункту 21 Порядку № 553 якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.
Відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб`єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності встановлює Закон України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" від 14 жовтня 1994 року № 208/94-ВР (далі - Закон України № 208/94-ВР).
Відповідно до статті 1 Закону України № 208/94-ВР правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.
Вчинення суб`єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.
Згідно з пунктом 8 частини 3 статті 2 Закону України № 208/94-ВР суб`єкти містобудування, які виконують будівельні роботи, несуть відповідальність у вигляді штрафу за правопорушення виконання будівельних робіт з порушенням вимог будівельних норм, державних стандартів і правил або затверджених проектних рішень - у розмірі сорока п`яти мінімальних заробітних плат.
Норми ДБН А.3.2-2-2009 "Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення" (далі - ДНБ) поширюються на загальнобудівельні і спеціальні будівельні роботи під час нового будівництва, розширення, реконструкції, технічного переоснащення, капітального ремонту, реставрації будівель та споруд (далі - будівельно-монтажні роботи).
Відповідно до п. 6.2.1 ДБН, будівельні майданчики та виробничі дільниці повинні бути огороджені згідно з ГОСТ 23407. Конструкція захисних огорож повинна відповідати таким вимогам:
- огорожі, що прилягають до місць проходу людей за межами будівельного майданчика, повинні мати висоту не менше ніж і бути обладнані суцільним захисним козирком із несучою здатністю витримувати снігове навантаження, а також навантаження від падіння дрібних предметів; ці огорожі повинні бути без прорізів, крім воріт і хвірток, які охороняються протягом робочого часу і замикаються після закінчення робіт.
Згідно із п. 6.2.5 ДБН, входи до будівель (споруд), що споруджуються, на період будівництва слід захистити зверху суцільним козирком шириною не менше ширини входу до будинку (споруди) і довжиною - відповідно до розміру небезпечної зони, що визначається згідно з додатком Е. Козирки необхідно зберігати до вводу будинку в експлуатацію. Кут, що виникає між козирком та розташованою вище стіною, повинен бути 70° - 75°. За довжини козирка понад допускається встановлювати під зазначеним кутом тільки частину козирка безпосередньо над входом під козирок. У разі, коли розрахункова довжина козирка (додаток Е) перевищує межі будмайданчика, необхідно використовувати суцільні або сітчасті захисні системи огородження робочих горизонтів, які запобігають падінню елементів конструкцій та інших предметів з висоти в небезпечну зону. Конструкції цих систем необхідно визначати в ПВР.
Як встановлено судами попередніх інстанцій, позивач зазначає, що під час перевірки будівельні роботи на об`єкті будівництва: Реконструкція з надбудовою закладу громадського харчування з влаштуванням літнього майданчика та тераси по АДРЕСА_2, не проводились на підставі ухвали Господарського суду Рівненської області від 26 вересня 2016 року по справі № 918/1003/16 про вжиття заходів забезпечення позову шляхом заборони ФОП ОСОБА_1 та будь-яким іншим особам здійснювати будівель роботи з будівництва (реконструкції) кафе-бару-клубу « ІНФОРМАЦІЯ_1 », що знаходиться ЗА адресою: АДРЕСА_2 до набрання рішенням Господарського суду Рівненської області законної сили.
На підставі зазначеної ухвали державним виконавцем Рівненського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Рівненській області винесено постанову про відкриття виконавчого провадження від 27.09.2016 року ВП № 52381272.
У відповідності до пункту 6.2.5 ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці та промислова безпека у будівництві. Основні положення» входи до будівель, що споруджуються, на період будівництва слід захистити зверху суцільним козирком шириною не менше ширини входу до будинку і довжиною - відповідно до розміру небезпечної зони, що визначається згідно із додатком Е.
Суд апеляційної інстанції встановив, що 04 жовтня 2016 року на об`єкті будівництва «Реконструкція надбудовою закладу громадського харчування з влаштуванням літнього майданчика та тераси по АДРЕСА_2» складено акт про те, що у зв`язку із зборами мешканців житлового будинку за адресою АДРЕСА_2 за участю замовника будівництва ФОП  ОСОБА_1 та призупиненням виконання будівельно-монтажних робіт згідно ухвали Господарського суду Рівненської області від 26 вересня 2016 року був демонтований захисний козирок тимчасової огорожі на час призупинення будівельно-монтажних робіт. При відновленні будівельно-монтажних робіт козирок має бути змонтовано згідно проекту виконання робіт. (а.с. 20)
Згідно п. 1.1. та п. 1.2. ДБН А.3.1-5-2009 «Організація будівельного виробництва» (вимоги якого, як вважає відповідач, порушило ТОВ «Архіпроектбуд») ці норми поширюються на загально будівельні і спеціальні будівельні роботи під час нового будівництва, розширення, реконструкції, технічного переоснащення, капітального ремонту, реставрації будівель та споруд (далі будівельно - монтажні роботи). Ці Норми визначають вимоги з охорони праці та промислової безпеки під час виконання будівельно-монтажних робіт.
Пунктом 4.1 ДБН А.3.1-5-2009 визначено, що ці норми містять вимоги з безпеки праці та виробничого середовища у сфері будівництва, охорони довкілля під час виконання будівельно-монтажних робіт.
Згідно ч.1 ст.1 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності і протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб ті фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконанні вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.
Враховуючи вказані вище норми, суд апеляційної інстанції дійшов правильного висновку, що до підрядної організації можуть бути застосовані санкції з  невиконання вимог ДБН А.3.2-2-2009 "Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення" виключно у разі виконанні будівельно-монтажних робіт на об`єкті. У випадку, коли такі роботи не виконуються на підставі ухвали Господарського суду Рівненської області від 26 вересня 2016 року по справі № 918/1003/16, на особу не можуть поширюватися норми п. 8 ч. 3 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».
27. Стосовно посилання відповідача на порушення ТОВ «Архіпроектбуд» п. 6.2.1 ДБН А.3.2.2-2009 «Охорона праці: промислова безпека у будівництві. Основні положення», відповідно до якого будівельні майданчики та виробничі дільниці повинні бути огороджені згідно з ГОСТ 23407, апеляційний суд правильно вказав, що відповідно до наказу Мінрегіонбуду від 30.12.2011 року № 450, ГОСТ 23407-78 "Ограждения инвентарные строительных площадок и участков производства строительно-монтажных работ. Технические условия" - визнано таким, що втратили чинність на території України, з 1 грудня 2012 року.
28. Щодо відсутності акта-допуску колегія суддів звертає увагу, що згідно з пунктом 4.14 ДБН А.3.2-2-2009 перед початком виконання робіт на території діючого підприємства або цеху замовник (підприємство) і генпідрядник за участю субпідрядних (підрядних) організацій зобов`язані скласти акт-допуск за формою згідно з додатком Д. Відповідальність за невиконання заходів, що передбачені актом-допуском, несуть керівники будівельно-монтажних організацій і діючого підприємства.
Разом з тим,  у матеріалах справи наявний акт допуску до виконання будівельно-монтажних робіт від 21 вересня 2016 року  та договір підряду від 12 серпня 2016 року (а.с. 21-25)
Таким чином, встановлені відповідачем порушення пункту 4.14 ДБН А.3.2-2-2009 не підтвердились в ході розгляду справи.
29. Зважаючи на вищезазначене, колегія суддів Верховного Суду вважає правильними висновки суду апеляційної інстанції про відсутність у діях позивача  порушень норм вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних-норм, державних стандартів і правил.
Доводи, викладені у касаційній скарзі, не спростовують висновки суду апеляційної, а тому у задоволенні касаційної скарги слід відмовити. 
30. Частиною першою статті 350 КАС України передбачено, що суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.
31. З огляду на викладене, висновки суду апеляційної інстанції є правильними, обґрунтованими, відповідають нормам матеріального та процесуального права, підстави для скасування чи зміни оскаржуваного судового рішення відсутні.
32. Зважаючи на результат касаційного розгляду та відсутність документально підтверджених судових витрат, понесених учасниками справи у зв`язку з переглядом справи в суді касаційної інстанції, судові витрати розподілу не підлягають.
33. Керуючись статтями 341, 345, 349, 350, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду

п о с т а н о в и в :
1. Касаційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області - залишити без задоволення.
2. Постанову Житомирського апеляційного адміністративного суду від 11   серпня 2017 року по справі №817/1939/16 - залишити без змін.
3. Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий                                                   Т.Г.Стрелець          
Судді                                                                       С.Г. Стеценко
                                                                      Л.В. Тацій