УКРАЇНА
Житомирський апеляційний суд 

       Справа №935/1789/20 Головуючий у 1-й інст. Рибнікова М. М. 
       Категорія ч. 2 ст. 294 КУпАП Доповідач Ляшук В. В. 

ПОСТАНОВА

        26 січня 2021 року суддя Житомирського апеляційного суду Ляшук В.В., з участю секретаря Кусковської Т.А., особи, яку притягнуто до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , захисника Чемерис І.Ю., потерпілої ОСОБА_2 , представника потерпілої Князєва В.В., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП щодо

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , 

встановив:

Постановою Коростишівського районного суду Житомирської області від 14 серпня 2020 року  ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні 27.07.2020, 28.07.2020, 29.07.2020, 30.07.2020, 31.07.2020, 01.08.2020, 02.08.2020, 03.08.2020, 04.08.2020, 05.08.2020, 06.08.2020, 07.08.2020, 08.08.2020, 09.08.2020 адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст.173-2 КУпАП та застосовано до нього адміністративне стягнення у виді штрафу, з урахуванням положень ч.2 ст.36 КУпАП, у розмірі п`ятнадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 255 (двісті п`ятдесят п`ять) грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у сумі 420 грн. 40 коп.

ОСОБА_1 визнано винним у тому, що 27.07.2020, 28.07.2020, 29.07.2020, 30.07.2020, 31.07.2020, 01.08.2020, 02.08.2020, 03.08.2020, 04.08.2020, 05.08.2020, 06.08.2020, 07.08.2020, 08.08.2020, 09.08.2020 у вечірній час за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 вчинив домашнє насильство в сім`ї відносно своєї дружини ОСОБА_2 , а саме, ображав її нецензурною лайкою, погрожував фізичною розправою, виганяв з будинку, вчинивши тим самим адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.173-2 КУпАП.

На постанову суду, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій ставиться питання про поновлення строку на апеляційне оскарження, скасування постанови суду та закриття провадження по справі за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.
Поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження, зазначає відсутність у нього юридичної освіти та введенням його в оману працівником поліції щодо наслідків прийняття судом оскаржуваної постанови.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 та його захисника Чемерис І.Ю., заперечення потерпілої ОСОБА_2 та її представника Князєва В.В., апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає поверненню особі, яка її подала з наступних підстав.

Згідно ч. 2 ст. 294 КУпАП України, постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником або прокурором протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Як вбачається з матеріалів справи, 11 серпня 2020 року ОСОБА_1 подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, в якій зазначив, що з протоколами про вчинення адміністративного правопорушення ознайомлений, вину у вчиненні адміністративного правопорушення., передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП визнав повністю (а.с. 25).

14 серпня 2020 року Коростишівським районним судом Житомирської області проведено розгляд справи та прийнято постанову про приягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст.173-2 КУпАП та застосовано до нього адміністративне стягнення у виді штрафу.

14 серпня 2020 року на адресу ОСОБА_1 направлено копію постанови суду з реквізитами для оплати штрафу та судового збору.
Відповідно до постанови державного виконавця Коростишівського районного відділу державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) від 13.11.2020 року про закінчення виконавчого провадження, ОСОБА_1 сплатив штраф та судовий збір.

В суді апеляційної інстанції ОСОБА_1 пояснив, що копію постанови отримав в літку 2020 року та сплатив штраф.

Зазначені обставини свідчать про те, що ОСОБА_1 отримав копію постанови, мав достатньо часу для того, щоб організувати свій захист та звернутись до захисника за отриманням юридичної допомоги, однак подав апеляційну скаргу лише через 5 (п`ять) місяців після постановлення рішення у справі.

Прецедентна практика ЄСПЛ щодо застосування ст.6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод визначає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (справа «Станков проти Болгарії» від 12.07.2007 року).

Принцип юридичної визначеності є одним із суттєвих елементів принципу верховенства права. В його основі лежить положення res judicata (вирішена справа), відповідно до якого остаточне рішення правомочного суду, яке вступило в силу, є обов`язковим для сторін і не може переглядатися. Іншими словами, цей принцип гарантує остаточність рішень («що вирішено вирішено і не має переглядатися до безмежності»). Цей принцип має різні прояви. Зокрема, він є одним з визначальних принципів «доброго врядування» і «належної адміністрації» (встановлення процедури і її дотримання), частково співпадає з принципом законності (чіткість і передбачуваність закону, вимоги до «якості» закону).

За таких обставин, ОСОБА_1 не наведено поважних причин, які перешкоджали йому своєчасно подати апеляційну скаргу на судове рішення, а отже апеляційний суд підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження не вбачає.

Керуючись ч. 2 ст. 294 КУпАП,-

постановив:

Відмовити ОСОБА_1 в поновленні строку на апеляційне оскарження постанови Коростишівського районного суду Житомирської області від 14 серпня 2020 року щодо нього та повернути йому апеляційну скаргу.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя Житомирського
апеляційного суду                                                 В.В.Ляшук