Справа № 991/9705/20
Провадження №11-сс/991/17/21
Слідчий суддя: ОСОБА_1 
Доповідач: ОСОБА_2 

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
АПЕЛЯЦІЙНА ПАЛАТА

У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 січня 2021 року                                                                         м. Київ 
Колегія суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду у складі:
головуючого                                 ОСОБА_2 ,
суддів                                                ОСОБА_3 , 
ОСОБА_4 ,
за участю секретаря судового засідання – ОСОБА_5 ,
представника особи, в інтересах якої подано апеляційну скаргу – адвоката ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Гірськолижний комплекс «Волосянка» на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 26.11.2020, у кримінальному провадженні №52020000000000387 від 22.06.2020, 

ВСТАНОВИЛА:
Зміст оскаржуваного судового рішення
і встановлені судом першої інстанції обставини
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 26.11.2020 було повернуто скаргу адвоката ОСОБА_6 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Гірськолижний комплекс «Волосянка» (далі – ТОВ «ГК «Волосянка») на бездіяльність детектива Національного бюро Першого відділу детективів Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Львівського територіального управління Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_7 , яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, що він зобов`язаний вчинити у визначений КПК України строк, у кримінальному провадженні №52020000000000387 від 22.06.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.
На обґрунтування ухвали слідчим суддею зазначено наступне.
Детективом НАБУ ОСОБА_7 на підставі ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_8 від 12.06.2020 (справа № 991/4635/20, провадження № 1-кс/991/4780/20) розпочато досудове розслідування №52020000000000387, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.
10.11.2020 на адресу НАБУ за допомогою засобів поштового зв`язку AT «Укрпошта» представником ТОВ «ГК «Волосянка» було направлено в порядку ст. 220 КПК України заяву (клопотання) про вчинення процесуальних дій щодо вжиття заходів забезпечення кримінального провадження шляхом визнання земельних ділянок речовим доказом та подальшого звернення до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту на земельні ділянки та визнання юридичної особи потерпілим, яка надійшла до НАБУ 16.11.2020. Адвокат ОСОБА_6 у скарзі зазначила про те, що станом на день подачі скарги, в порушення вимог ст. 220 КПК України, детектив не розглянув заяву (клопотання), відповіді чи рішення у формі постанови ТОВ «ГК «Волосянка» не отримало, а тому адвокатом в інтересах ТОВ «ГК «Волосянка» було подано скаргу на бездіяльність детектива НАБУ.
Слідчий суддя зазначила, що ч. 1 ст. 303 КПК України дозволяє звернутися до суду чітко визначеному колу осіб зі скаргою не на будь-яку бездіяльність, а лише щодо обов`язків, строк виконання яких чітко регламентований кримінальним процесуальним законодавством. 
Наведеним ознакам відповідає бездіяльність, яка виникає внаслідок невиконання вимог ст. 220 КПК, згідно з якою клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав.
Порядок визнання особи потерпілою чітко врегулюваний спеціальними нормами КПК України та у даному конкретному випадку полягає у наданні органу досудового розслідування заяви про залучення особи до провадження як потерпілої та відсутності постанови про відмову у визнанні потерпілим, оскільки первісне питання визнання ТОВ «ГК «Волосянка» було вирішене шляхом відмови у визнанні його потерпілим. 
Адвокат ОСОБА_6 , яка звернулася із даною скаргою в інтересах ТОВ «ГК «Волосянка», не надала слідчому судді доказів та не зазначила відомості про набуття ТОВ «ГК «Волосянка» статусу потерпілого на момент звернення до детектива із клопотанням у порядку ст. 220 КПК України.
За таких обставин, ТОВ «ГК «Волосянка» має статус виключно заявника у кримінальному провадженні № 52020000000000387, а адвокат ОСОБА_6 є представником заявника, а тому не наділена правом в інтересах ТОВ «ГК «Волосянка» оскаржувати бездіяльність детектива щодо не здійснення останнім розгляду клопотання, поданого в порядку ст. 220 КПК України. 
Крім того, слідчий суддя зауважила, що вирішення питання про залучення особи до провадження як потерпілої та винесення постанови про відмову у визнанні потерпілим не має строку, встановленого КПК України.
З огляду на викладене, слідчий суддя дійшла висновку, що скаргу слід повернути відповідно до п.1 ч. 2 ст. 304 КПК України адвокату ОСОБА_6 , оскільки вона не підтвердила свій статус як особи, яка має право оскаржувати бездіяльність детектива щодо не здійснення останнім розгляду клопотання, поданого в порядку ст. 220 КПК України.

Вимоги апеляційної скарги
і узагальнені доводи особи, яка її подала
Не погодившись із ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 26.11.2020, 08.12.2020 адвокатом ОСОБА_6 в інтересах ТОВ «ГК «Волосянка» було подано апеляційну скаргу, у якій адвокат ставить вимоги щодо скасування ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 26.11.2020 та постановлення нової ухвали, якою слід зобов`язати детектива ОСОБА_7 здійснити процесуальні дії, визначені вимогами ст. 220 КПК України, а саме – зобов`язати детектива розглянути заяву (клопотання) про вчинення процесуальних дій в порядку КПК України щодо вжиття заходів забезпечення кримінального провадження шляхом визнання земельних ділянок речовим доказом та подальшого звернення до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на земельні ділянки та визнання юридичної особи потерпілим від 10.11.2020; зобов`язання детектива ОСОБА_7 здійснити процесуальні дії, визначені вимогами 220 КПК України, а саме – в разі повної або часткової відмови в задоволенні заяви (клопотання) про вчинення процесуальних дій в порядку КПК України щодо вжиття заходів забезпечення кримінального провадження шляхом визнання земельних ділянок речовим доказом та подальшого звернення до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на земельні ділянки та визнання юридичної особи потерпілим від 10.11.2020, надати відповідний процесуальний документ (вмотивовану постанову).
На обґрунтування апеляційної скарги зазначено наступне.
Особа, яка подала апеляційну скаргу, не погоджується із оскаржуваним рішенням слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 26.11.2020 та вважає його незаконним, необґрунтованим, оскільки слідчим суддею допущено неповне вивчення матеріалів справи, поверхнево з`ясовано обставини, що мають значення для справи, і тому є таким, що підлягає скасуванню в повному обсязі із наступних підстав. 
До матеріалів кримінального провадження №52020000000000387 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, ТОВ «ГК «Волосянка» долучено достатньо доказів на підтвердження заподіяної майнової (матеріальної) шкоди підприємству внаслідок вчинення протиправних дій головою Славської селищної ради Сколівського району Львівської області ОСОБА_9 . 
Із посиланням на ст. 55 КПК України, адвокат зазначила, що детектив ОСОБА_7 , маючи у своєму провадженні заяву (клопотання) від 10.11.2020 про вчинення процесуальних дій в порядку КПК з приводу вжиття заходів забезпечення кримінального провадження шляхом визнання земельних ділянок речовим доказом, подальшого звернення до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на земельні ділянки та визнання юридичної особи потерпілим, зобов`язаний був розглянути його в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити його за наявності відповідних підстав, або в разі відмови в задоволенні клопотання - винести вмотивовану постанову. Зазначене клопотання в порушення вимог КПК детективом не розглянуто і про результати розгляду заявника не повідомлено. 
Отже, на думку особи, яка подала апеляційну скаргу, вимоги поданої скарги на бездіяльність детектива НАБУ є обґрунтованими, а тому існують підстави для її задоволення.

Позиції учасників судового провадження
У судовому засіданні адвокат ОСОБА_6 свою апеляційну скаргу підтримала та наполягала на її задоволенні. Наголосила, що в наслідок постановлення слідчим суддею ухвали про повернення поданої в порядку ст. 303 КПК України скарги, було порушено право оскаржити бездіяльність детектива, передбачене ст. 24 КПК України. 
У судове засідання детектив НАБУ не з`явився, подав суду письмові заперечення на апеляційну скаргу, у яких він прохав: здійснювати розгляд апеляційної скарги за його відсутності, оскільки його робоче місце знаходиться у м. Львові; відмовити у задоволенні апеляційної скарги адвоката  ОСОБА_6 в інтересах ТОВ «ГК «Волосянка»; залишити ухвалу слідчого судді від 26.11.2020 без змін. На обґрунтування своєї позиції детективом зазначено, що  за наслідками розгляду клопотання  ОСОБА_6  в інтересах ТОВ «ГК «Волосянка» було надано відповідь листом від 17.11.2020 за вих. № 0441-252/39972. У зазначеному листі детектив вказав, що розглядав уже аналогічне клопотання ( від 22.10.2020), відповідь на яке він також надавав листом. З огляду на те, що станом на день подання клопотань – 22.10.2020 і 10.11.2020 у органу досудового розслідування відсутні правові підстави для розгляду поданих ОСОБА_6 клопотань, оскільки ТОВ «ГК«Волосянка» не є тією особою, розгляд клопотань якої здійснюється у порядку, передбаченому ст. 220 КПК України, правова підстава для оскарження його дій відсутня.
Відповідно до ч. 4 ст. 405 КПК України, судовий розгляд здійснено за відсутності особи, чия бездіяльність оскаржувалась.

Мотиви суду
Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника особи, в інтересах якої подано апеляційну скаргу – адвоката ОСОБА_6 , дослідивши матеріали апеляційного провадження, колегія суддів приходить до наступного висновку.
Суд апеляційної інстанції під час здійснення перегляду ухвали слідчого судді має перевірити її на відповідність критеріям законності, обґрунтованості і вмотивованості (ч. 1 ст. 370 КПК України).
Суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги (ч. 1 ст. 404 КПК України).
Відповідно до ст. ст. 7, 21 КПК України, однією з засад кримінального провадження є доступ до правосуддя. Саме через дотримання цього принципу особа може реалізувати право на захист в суді своїх прав та законних інтересів.
Доступ до правосуддя є одним із основоположних принципів верховенства права, гарантованих Конституцією та законами України (ч. 2 ст. 55, п. 8 ч. 2 ст. 129 Конституції України).
Згідно ч. 1 ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.
Параграфом першим глави 26 Розділу ІІІ КПК України встановлено порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності органу досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування.
Відповідно до ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом. Гарантується право на перегляд вироку, ухвали суду, що стосується прав, свобод чи інтересів особи, судом вищого рівня в порядку, передбаченому цим Кодексом, незалежно від того, чи брала така особа участь у судовому розгляді.
Відповідно до ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, зокрема – що полягають у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування. 
Скарга, подана у порядку ст. 303 КПК України, повертається, зокрема, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу (п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України). 
За приписами ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою ст. 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії чи бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.
Відповідно до ст. 220 КПК України, клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав.
Отже, бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, зокрема - щодо невиконання вимог ст. 220 КПК України, є предметом оскарження в порядку ст. 303 КПК України, а суб`єкти звернення до суду зі скаргою визначені ст. 220, п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, в тому числі -такими суб`єктами є заявник, потерпілий, інша особа, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.
Чинним кримінальним процесуальним законом не визначено вимоги щодо форми та змісту скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування, як і не закріплено обов`язок особи будь-якими доказами підтверджувати свій статус у кримінальному провадженні під час звернення із вказаною скаргою. Вказані обставини слідчий суддя повинен був з`ясувати шляхом виклику в судове засідання особи, яка подала скаргу, слідчого або прокурора, а також шляхом витребування і дослідження матеріалів кримінального провадження, в рамках якого подано вказану скаргу, та яким підтверджуються або спростовуються доводи скаржника тощо.
Зі змісту поданої ОСОБА_6 в інтересах ТОВ «ГК`Волосянка» скарги від 23.11.2020 (а.с. 1-4) та доданих до неї додатків (а.с. 5-20) не є цілком очевидним, що до слідчого судді у порядку ст. 303 КПК України звернулася особа, яка не має права на таке звернення, однак слідчий суддя належним чином не перевірила викладені у скарзі обставини.
В силу вимог п. 4 ч. 1 ст. 407 КПК України, за наслідками апеляційного розгляду суд апеляційної інстанції має право скасувати ухвалу повністю чи частково та ухвалити нову ухвалу. 
Відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 409 КПК України, підставою для скасування або зміни судового рішення при розгляді справи в суді апеляційної інстанції є, зокрема істотне порушення вимог кримінального процесуального закону.
Істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення ( ч. 1 ст. 412 КПК України).
Оскільки наведені обставини залишились поза увагою слідчого судді, наявні безумовні підстави для скасування ухвали від 26.11.2020.
В той же час, суд апеляційної інстанції не наділений повноваженнями вчиняти дії, які законом віднесені до повноважень слідчого судді відповідно до ст.ст. 306-307 КПК України. А відтак, коли за наслідками апеляційного перегляду буде встановлено, що слідчим суддею помилково не було застосовано вимоги ст.ст. 306-307 КПК України, такі матеріали мають бути повернуті слідчому судді для вчинення відповідних дій.
Враховуючи викладене вище, колегія суддів дійшла висновку про необхідність часткового задоволення апеляційної скарги та скасування ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 26.11.2020.
Керуючись статтями 220, 306-307, 376, 405, 407, 409, 418, 532 КПК України, колегія суддів–
ПОСТАНОВИЛА:
Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Гірськолижний комплекс «Волосянка» на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 26.11.2020, у кримінальному провадженні №52020000000000387 від 22.06.2020 – задовольнити частково.
Ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 26.11.2020 – скасувати.
Постановити нову ухвалу, якою матеріали за скаргою адвоката ОСОБА_6  в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Гірськолижний комплекс «Волосянка» на бездіяльність детектива НАБУ  ОСОБА_7 , яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, що він зобов`язаний вчинити у визначений КПК України строк, у кримінальному провадженні №52020000000000387, направити слідчому судді Вищого антикорупційного суду для розгляду у відповідності до ст. ст. 306-307 КПК України.
Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий:                                                         ОСОБА_2 

Судді:                                                                  ОСОБА_3 
                                ОСОБА_4