Постанова
Іменем України
 
02 грудня 2020 року
м. Київ
 
справа № 401/2611/17
 
провадження № 61-16533св19
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:
головуючого - Червинської М. Є., 
суддів: Бурлакова С. Ю., Зайцева А. Ю., Коротенка Є. В., Коротуна В. М. (суддя-доповідач),
 
учасники справи:
позивач - ОСОБА_1 , 
відповідач - приватне акціонерне товариство «Кіровоградобленерго» в особі структурного підрозділу Світловодський район електричних мереж,
 
розглянув у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу представника  ОСОБА_1 - адвоката Ігнатенка Володимира Васильовича на постанову Кропивницького апеляційного суду від 29 липня 2019 року у складі колегії суддів: Мурашка С. І., Єгорової С. М., Карпенка О. Л.,
 
ВСТАНОВИВ:
 
ІСТОРІЯ СПРАВИ
 
Короткий зміст позовних вимог
 
У жовтні 2017 року  ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до приватного акціонерного товариства «Кіровоградобленерго» в особі структурного підрозділу Світловодський район електричних мереж (далі - ПрАТ «Кіровоградобленерго») про визнання недійсним рішення комісії від 08 вересня 2016 року
 
Позовна заява мотивована тим, що на адресу позивача 23 вересня 2016 року надійшов лист Світловодського РЕМ ПрАТ «Кіровоградобленерго» з якого він дізнався, що відносно нього 17 червня 2016 року відповідачем був складений акт про порушення ПКЕЕН № 004244, який був розглянутий на засіданні комісії 08 вересня 2016 року. За наслідками розгляду зазначеного акту було прийняте протокольне рішення про стягнення з нього збитків внаслідок порушення ПКЕЕН. Згідно розрахунку сума збитків складає 10 629,77 грн.
 
З прийняттям оскаржуваного рішення між ним та відповідачем виникли правовідносини зобов`язального характеру, у яких він набув статусу боржника оскільки у нього, як у споживача виник обов`язок сплатити на користь відповідача протягом 10 днів з моменту отримання рахунку суму коштів, зазначену у розрахунку. У відповідача відповідно виникло право вимагати сплатити ці кошти, а у разі їх несплати припинити постачання електричної енергії. 
 
Звернення до суду саме з таким позовом, позивач вважає ефективним способом захисту порушеного права, який є адекватним наявним обставинам.
 
Як на підставу для визнання недійсним рішення комісії позивач вказує на таке: він не був належним чином повідомлений про дату та час засідання комісії, що є порушенням абзацу 4, 5 пункту 53 ПКЕЕН; в рішенні не зазначені відомості щодо вартості не облікованої електричної енергії, а також не приведений розрахунок з посиланням на відповідні пункти ПКЕЕН, що суперечить пункту 9 ПКЕЕН; в рішенні встановлений період нарахування, який не відповідає обставинам справи, оскільки останній контрольний огляд було здійснено 25 березня 
2016 року; сума збитків, а саме вартість не облікованої електроенергії, не визначена у належній формі оскільки, складання розрахунку кількості та вартості недорахованої електричної енергії № 004244, як окремого документу, не передбачений ПКЕЕН; відповідач безпідставно обмежив позивачу строк оплати рахунка від 17 вересня 2016 року, складеного з порушенням абзацу 1, 2 пункту 6 Порядку № 122; рішення комісії прийнято за результатами розгляду акта 
№ 044244, який був складений без дотримання порядку проведення перевірки та складання акта, а саме акт був складений відповідачем за відсутності позивача, оскільки у день складання акта 17 червня 2016 року позивач перебував за межами міста Світловодська, а саме в Івано-Франківській області, Косівському районі села Шешори, актом зафіксований факт порушення, яке, на думку позивача не могло бути вчинене у зв`язку з відсутністю технічної можливості, акт містить завищені дані про площу перерізу проводу, з якого складається відгалуження, в акті не зазначено до яких мереж приєднано безобліковий провід.
 
Уточнивши позовні вимоги, ОСОБА_1 просив визнати недійсним рішення комісії ПрАТ «Кіровоградобленерго», оформлене протоколом № 55/2016 
від 08 вересня 2016 року засідання комісії відповідача по розгляду акту 
№ 004244 про порушення Правил користування електричною енергією 
від 17 червня 2016 року.
 
Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій
 
Рішенням Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області 
від 12 квітня 2019 року у задоволені позовних вимог відмовлено.
 
Приймаючи рішення про відмову у задоволенні позову, місцевий суд виходив із того, що рішення прийнято повноважним складом комісії з дотриманням вимог щодо повідомлення споживача про дату та час її засідання. Визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем Правил, здійснено у відповідності до вимог пунктів 3.3, 3.4. Методики. За відсутності вимог щодо форми рішення та розрахунку, суд не вважає що складання розрахунку окремим документом є порушенням Правил, а тому доводи позивача та його представника з приводу цього не бере до уваги як підставу для визнання незаконності рішення комісії.
 
Постановою Кропивницького апеляційного суду від 29 липня 2019 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Ігнатенка В. В. задоволено частково.
 
Рішення Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області 
від 12 квітня 2019 року скасовано, а провадження у справі закрито.
 
Закриваючи провадження апеляційний суд, посилаючись на правовий висновок, викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 06 лютого 
2019 року у справі № 522/12901/17-ц (провадження № 14-503цс18), вказав на те, що обраний позивачем спосіб захисту прав шляхом подання позову про скасування рішення комісії, оформленого протоколом щодо розгляду акта про порушення ПКЕЕ сам по собі не сприяє ефективному відновленню порушеного права.
 
Короткий зміст вимог та доводів касаційної скарги
 
30 серпня 2019 року представник ОСОБА_1 - адвокат Ігнатенко В. В. через засоби поштового зв?язку подав до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій просить скасувати постанову Кропивницького апеляційного суду 
від 29 липня 2019 року та направити справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.
 
Касаційна скарга мотивована тим, що позовна вимога не стосувалась оскарження факту складення акта про порушення ПКЕЕ, а була спрямована на визнання недійсним рішення № 55, прийнятого комісією відповідача на підставі відповідного акта. Постанова Великої Палати Верховного Суду від 06 лютого 2019 року у справі № 522/12901/17 не містить посилань на Порядок № 122, який підлягає застосуванню у цій справі, тому вона не може вважатись належно та вичерпно обґрунтованою, та застосовуватись для вирішення цієї справи. Позовна вимога про визнання недійсним рішення комісії № 55 є ефективним способом захисту цивільних справ та інтересів позивача.
 
Доводи інших учасників справи
 
02 жовтня 2019 року представник ПрАТ «Кіровоградобленерго» - адвокат Єременко Р. І. через засоби поштового зв?язку подав до Верховного Суду відзив, у якому просить касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - 
Ігнатенка В. В. залишити без задоволення, а постанову Кропивницького апеляційного суду від 29 липня 2019 року залишити без змін.
 
Рух касаційної скарги та матеріалів справи
 
Ухвалою Верховного Суду від 05 вересня 2019 року поновлено відкрито касаційне провадження у даній справі та витребувано матеріали цивільної справи з Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області.
 
У вересня 201 року матеріали цивільної справи надійшли до Верховного Суду.
 
Ухвалою Верховного Суду від 30 червня 2020 року справу призначено до судового розгляду. 
 
ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ У СКЛАДІ КОЛЕГІЇ СУДДІВ ДРУГОЇ СУДОВОЇ ПАЛАТИ КАСАЦІЙНОГО ЦИВІЛЬНОГО СУДУ 
 
08 лютого 2020 року набрав чинності Закон України від 15 січня 2020 року 
№ 460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ».
 
Частиною другою розділу ІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону України від 15 січня 2020 року № 460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» установлено, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.
 
За таких обставин розгляд касаційної скарги представника  ОСОБА_1 - Ігнатенка В. В. на постанову Кропивницького апеляційного суду від 29 липня 2019 року здійснюється Верховним Судом в порядку та за правилами ЦПК України в редакції Закону від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII, що діяла 
до 08 лютого 2020 року.
 
Перевіривши доводи касаційної скарги, врахувавши аргументи, наведені у відзиві на касаційну скаргу, Верховний Суд дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.
 
Згідно з положеннями частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
 
Частиною першою статті 400 ЦПК України встановлено, що під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Фактичні обставини справи
 
У справі, яка переглядається, судами встановлено, що  ОСОБА_1 є власником житлового будинку АДРЕСА_1 на підставі ухвали Світловодського міськрайонного суду від 17 січня 2005 року про затвердження мирової угоди у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 .
 
Вказаний будинок забезпечувався електричною енергією на підставі договору про користування електричною енергією № 107279 від 05 квітня 2002 року, укладеного з попереднім власником житлового будинку ОСОБА_3 . 
 
На підставі заяви ОСОБА_3 від 14 вересня 2016 року та угоди про дострокове розірвання Договору про користування електричною енергією 
від 14 вересня 2016 року, договір про користування електричною енергією споживачем ОСОБА_3 достроково розірваний.
 
ОСОБА_1 звернувся до відповідача із заявами про укладення з ним договору про користування електричною енергією на яку відповідач у листах від 15 вересня 2016 року та від 29 вересня 2016 року повідомив, що готовий укласти з ним договір за умови надання документів, передбачених пунктом 3 Правил.
 
Договір про користування електроенергією, між ОСОБА_1 та ПрАТ «Кіровоградобленерго» укладений 04 травня 2017 року.
 
17 червня 2016 року працівниками ПрАТ «Кіровоградобленерго» складено акт 
№ 004244 про самовільне підключення електропроводки до електричної мережі, шляхом монтажу відгалуження від електропроводки, в будинку АДРЕСА_2 .
 
Протоколом від 08 вересня 2016 року № 55/2016 засідання комісії по розгляду акта від 17 червня 2016 року № 004244 вирішено визначити обсяг недорахованої електроенергії за шість місяців, що передували дню складання акту, згідно пункту 3.3 Методики НКРЕ визначення обсягу та вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення споживачем правил КЕЕН.
 
Закриваючи провадження апеляційний суд, посилаючись на правовий висновок, викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 06 лютого 
2019 року у справі № 522/12901/17-ц (провадження № 14-503цс18), вказав на те, що обраний позивачем спосіб захисту прав шляхом подання позову про скасування рішення комісії, оформленого протоколом щодо розгляду акта про порушення ПКЕЕ сам по собі не сприяє ефективному відновленню порушеного права.
 
Проте з таким висновком суду апеляційної інстанції погодитися не можна.
 
У частинах першій, другій та п`ятій статті 263 ЦПК України встановлено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. 
 
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
 
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
 
Зазначеним вимогам закону оскаржуване судове рішення апеляційного суду не відповідає.
 
Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права
 
Згідно пункту 53 ПКЕЕН, акт про порушення яких став підставою для прийняття оскаржуваного позивачем рішення, оформленого протоколом, рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається побутовому споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність побутового споживача до порушення цих Правил. У разі відмови побутового споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення). Якщо між побутовим споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження засобів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку.
 
З огляду на вищевикладене, спірним може бути питання незгоди споживача із рішенням енергопостачальника, оформленого протоколом, про нарахування вартості необлікованої електричної енергії на підставі зафіксованого в акті порушення ПКЕЕН, що спонукало ОСОБА_1 звернутись із цим позовом до суду з вимогою визнати незаконним та скасувати рішення комісії, оформлене протоколом по розгляду акта про порушення ПКЕЕН. При цьому обраний позивачем спосіб захисту свого права, яке він вважає порушеним, не суперечить встановленому законодавством порядку вирішення спірних питань, що можуть виникнути між побутовим споживачем і енергопостачальником, перелік яких не є вичерпним.
 
Таким чином, вимога про оскарження рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості, оформленого протоколом з розгляду акта пропорушення ПКЕЕН, має розглядатися судом як вимога про визнання повністю або частково недійсним акта постачальника електричної енергії. 
 
Аналогічний за змістом правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2020 року у справі № 910/17955/17 (провадження № 12-137гс19).
 
Велика Палата Верховного Суду у пункті 81 вищенаведеної постанови зазначила, що вимога про скасування рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості є способом захисту прав та інтересів, установленим законом, оскільки таке рішення комісії, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення ПКЕЕ, безпосередньо впливає на права та обов`язки відповідного суб`єкта господарювання в контексті його відносин з електропередавальною організацією, встановлює обсяг і вартість недоврахованої електроенергії та створює загрозу припинення електропостачання відповідного споживача.
 
Вказуючи на відсутність підстав для відступу від висновку щодо застосування норми права в подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні Великої Палати Верховного Суду у справі № 522/12901/17-ц (провадження № 14-503цс18), Велика Палата Верховного Суду при ухваленні постанови у справі № 910/17955/17 (провадження № 12-137гс19) вказала, що у справі № 522/12901/17-ц питання щодо скасування рішення комісії не було предметом розгляду.
 
У справі № 522/12901/17-ц позивач просив суд скасувати протокол засідання комісії щодо розгляду акта про порушення Правил користування електричною енергією та визнати дії комісії ПАТ «ЕК Одесаобленерго» щодо розгляду зазначеного акта неправомірними.
 
У цій справі ОСОБА_1 просив визнати недійсним рішення комісії 
ПрАТ «Кіровоградобленерго», оформлене протоколом від 08 вересня 2016 року № 55/2016 засіданням комісії відповідача по розгляду акту № 004244 про порушення ПКЕЕН від 17 червня 2016 року.
 
У першому випадку предметом позову був протокол щодо розгляду акта, а у другому - рішення, оформлене протоколом.
 
Враховуючи наведене, вважаючи, що цей спір не підлягає судовому розглядові, апеляційний суд не звернув уваги на різний предмет позовних вимог у цих справах та відсутність підстав для застосування у цій справі висновку, наведеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 06 лютого 2019 року в справі № 522/12901/17-ц.
 
Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 19 лютого 
2020 року у справі № 263/15158/18 (провадження № 61-14131св19).
 
Отже, висновок про те, що вимоги позивача не підлягають судовому розгляду а провадження у справі підлягає закриттю є таким, що зроблений без встановлення дійсних обставин справи.  
 
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
 
Відповідно до пункту 2 частини першої статті 409 ЦПК України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і передати справу повністю або частково на новий розгляд, зокрема, за встановленою підсудністю або для продовження розгляду.
 
Згідно із частинами четвертою, шостою статті 411 ЦПК України підставою для скасування судових рішень суду першої та апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є порушення норм матеріального чи процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції та (або) постанови суду апеляційної інстанції, що перешкоджають подальшому провадженню у справі. Справа направляється на новий розгляд до суду апеляційної інстанції, якщо порушення норм процесуального права допущені тільки цим судом.
 
Враховуючи наведені обставини, постановасуду апеляційної інстанції необхідно скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції.
 
Керуючись статтями 400-402, 406, 409, 411, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,
 
ПОСТАНОВИВ:
 
Касаційну скаргу представника  ОСОБА_1 - адвоката Ігнатенка Володимира Васильовичазадовольнити.
 
Постанову Кропивницького апеляційного суду від 29 липня 2019 року скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції.
 
Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий	М. Є. Червинська    	
Судді: 	С. Ю. Бурлаков    	
 	А. Ю. Зайцев    	
 	Є. В. Коротенко    	
 	В. М. Коротун