П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

___________________________________________________________________________________

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

07 жовтня 2020 р.	м.Одеса	Справа № 766/4263/20	
Головуючий в 1 інстанції: Кузьміна О.І.
Час і місце ухвалення: 10.06.2020р., м. Херсон
 		
П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
        Головуючого – судді :   Бойка А.В.,
                                         суддів:   Єщенка О.В.,
                                                           Федусика А.Г.,
за участю секретаря -     Андрушкевич М.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 10 червня 2020 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення, -
В С Т А Н О В И В :
12.03.2020 року ОСОБА_1 подала до суду першої інстанції  адміністративний позов до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення № 78/886/01-22 від 12.12.2018 року.
Рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 10 червня 2020 року відмовлено у задоволенні позову. 
На зазначене рішення суду ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій посилалась на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин по справі. 
В поданій апеляційній скарзі апелянт посилалась на те, що підставою для притягнення її до адміністративної відповідальності став факт невиконання нею припису від 04.09.2018 року про зобов`язання надати до Управління ДАБК Херсонської міської ради документи, що дають право на проведення будівельних робіт у термін до 05.11.2018 року. Однак, апелянт вважає, що суд першої інстанції не звернув увагу на те, що позивачка не отримувала від відповідача будь-яких приписів та документів, складених за результатами проведеного позапланового заходу, в тому числі засобами поштового зв`язку. 
Також апелянт посилалась на те, що справа про адміністративне правопорушення розглядалась без її участі. Апелянт зазначає, що не була повідомлена про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення, що позбавило її можливості реалізувати свої права, передбачені ст. 268 КУпАП.
Зважаючи на зазначене апелянт просить скасувати рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 10 червня 2020 року та прийняти нову постанову, якою задовольнити позовні вимоги.
Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши справу за наявними в ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів зазначає наступне:
Судом першої інстанції встановлено, що на підставі наказу Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради № 238 від 31.08.2018 «Про проведення позапланової перевірки» та до направлення для проведення позапланової перевірки від 31.08.2018 № 3/46, посадовою особою Управління проведено позапланову перевірку дотримання вимог містобудівного законодавства на об`єкті будівництва «Реконструкція однокімнатної квартири в двокімнатну з будівництвом прибудови за адресою: АДРЕСА_1 ».
В ході проведення перевірки посадовою особою Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради встановлено, що Управлінням ДАБІ у Херсонській області зареєстрована декларація про початок виконання будівельних робіт від 03.08.2015 року №ХС 082152120566 об`єкта "Реконструкція однокімнатної квартири в двокімнатну за адресою: АДРЕСА_1 " (замовник - ОСОБА_1 ), де зазначено, що реконструкція проводиться в межах існуючої будівлі без зміни зовнішніх геометричних розмірів їх фундаментів у плані. Однак, під час виїзду на об`єкт, встановлено, що ОСОБА_1 розпочала реконструкцію власної квартири з будівництвом прибудови з фундаментом та зміною зовнішніх геометричних розмірів фундаментів житлового будинку у плані. Документи на земельну ділянку під прибудову відсутні, чим порушено підпункт 5 пункту 3 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 17.01.2017 року № 1817-УІІІ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності».
За наслідками проведення позапланової перевірки об`єкта будівництва, головним спеціалістом Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради 04.09.2018 року складено припис  про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким зобов`язано ОСОБА_1 надати до Управління у встановленому законодавством порядку документи, що надають право на проведення будівельних робіт у термін до 05.11.2018р.
Згідно відмітки у вказаному приписі, позивач від його отримання відмовилась, у зв`язку з чим він був направлений 05.09.2018 року на її адресу поштою (номер поштового відправлення 7300502410309).
У період з 15.11.2018 року по 28.11.2018 року Управлінням з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради було проведено позапланову перевірку дотримання суб`єктами господарювання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: "Реконструкція однокімнатної квартири в двокімнатну за адресою: АДРЕСА_1 " (замовник - ОСОБА_1 ), з метою перевірки виконання припису від 04.09.2018 року.
Згідно складеного 28.11.2018 року акту перевірки, перевіряючими за наслідками позапланової перевірки встановлено, що вимоги припису від 04.09.2018 року не виконані, у зв`язку з чим було складено припис від 28.11.2018 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким зобов`язано ОСОБА_1 у термін до 28.01.2019 року добровільно виконати знесення самочинно збудованої прибудови до квартири.
Крім того, 28.11.2018 року Управлінням з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради складено протокол про адміністративне правопорушення від 28.11.2018 року стосовно ОСОБА_1 , в якому зазначено дату, час та місце розгляду справи - 12.12.2018 року 09 год. 00 хв.
Вказані припис та протокол по справі про адміністративне правопорушення також були направлені на адресу ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку.
Постановою Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради №78/886/01-22 від 12.12.2018р. встановлено порушення ОСОБА_1 положень підпунктів "а" та "б" пункту 3 частини 3 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та п.п. 3 п. 11 Постанови КМУ "Про порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю", відповідальність за яке передбачено ч. 1 ст. 18842 КУпАП та притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді накладення штрафу у розмірі 5 100 грн. 
Вказана постанова була також надіслана на адресу позивача поштою (номер рекомендованого повідомлення - 7300500336624).
Не погоджуючись з прийнятою відповідачем постановою по справі про адміністративне правопорушення, позивач оскаржила її до суду.
Колегія суддів суду апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції стосовно відсутності підстав для задоволення позовних вимог, з огляду на наступне:
Відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль – це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Частиною 2 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Згідно п.п. 2, 3 ч. 3 ст. 41 зазначеного Закону посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.
Постанови органів державного архітектурно-будівельного контролю можуть бути оскаржені до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, або до суду (ч. 7 ст. 41 Закону №  3038-VI).
Згідно ст. 2446 КУпАП органи державного архітектурно-будівельного контролю розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п`ятої), частини перша та друга статті 188-42).
Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. № 553 (далі - Порядок № 553).
Згідно п. 9 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
Пунктом 11 Порядку № 553 визначено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт.
Згідно п. 14 Порядку № 553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
Пунктами 16-17 Порядку № 553 визначено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).  У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.
Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (п. 20 Порядку № 553).
Згідно п. 22 Порядку № 553 постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.
Розгляд справ про притягнення особи до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП здійснюється за правилами вказаного кодексу.
Так, статями 254 та 256 КУпАП встановлено, що про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.
Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.
У протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.
Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.
У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.
Аналіз наведених вище правових положень дає можливість дійти висновку, що провадження у справі про адміністративне правопорушення за частиною першою статті 188-42 КУпАП розпочинається зі складення протоколу про адміністративне правопорушення. Про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення особа повідомляється не пізніше як за три доби до дати розгляду справи. В процесі розгляду справи особа, яка притягується до адміністративної відповідальності має право користуватися правами передбаченими статтею 268 КУпАП.
В ході розгляду справи встановлено, що в протоколі про адміністративне правопорушення, складеного відносно ОСОБА_1 , зазначено про його направлення засобами поштового зв`язку, у зв`язку з відмовою позивача від його отримання. У протоколі також було зазначено про те, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться 12.12.2018 року о 09 год. 00 хв. у приміщенні Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради.
У підтвердження направлення матеріалів перевірки позивачу, в тому числі і протоколу по справі про адміністративне правопорушення, відповідачем, на вимогу суду апеляційної інстанції, надано копії поштових конвертів з рекомендованим повідомленням.
З вказаних документів вбачається, що поштові відправлення не були вручені позивачеві, у зв`язку із закінченням строку їх зберігання, про що свідчить відмітка працівника поштового зв`язку. 
Колегія суддів враховує, що особі, до якої застосовується адміністративна санкція, повинно бути забезпечено право завчасно знати про час та місце розгляду справи. Це право є гарантією реалізації інших прав - на участь в розгляді справи про адміністративне правопорушення, висловлення заперечень, надання доказів, захист тощо. 
Законодавство покладає обов`язок щодо своєчасного повідомлення особи про час та місце розгляду справи на уповноважену посадову особу. 
Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа. Такий обов`язок вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, поінформована про час та місце розгляду справи.
З`ясовуючи поінформованість особи про час та місце розгляду справи, суд також повинен зважати на поведінку особи, яка притягується до відповідальності. Ухилення від одержання повідомлення або інші недобросовісні дії, які свідчать про намагання уникнути участі в засіданні, не можуть бути підставою для скасування постанови.
В свою чергу, судом досліджено обставини повідомлення уповноваженою особою Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради позивача про наявність припису від 04.09.2018 року, а також повідомлення про дату час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення, за наслідком якого прийнято оскаржувану постанову від 12.12.2018 року. Так, колегією суддів встановлено, що всі повідомлення з матеріалами перевірки, в тому числі і припис від 04.09.2018 року і протокол від 28.11.2018 року, в якому вказана дата, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення, направлялись на адресу позивача - АДРЕСА_1 , рекомендованими поштовими повідомленнями, однак, з незалежних від відповідача причин позивачем вони не отримувались.
При цьому, колегія суддів звертає увагу на те, що ця ж адреса вказана позивачем при подачі позову, і позивачем не наведено обставин, які б перешкоджали отримання нею поштової кореспонденції за цією адресою.
Колегія суддів вважає, що неотримання позивачем рекомендованих поштових повідомлень від Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради не є наслідком об`єктивних причин, а свідчить про ухилення позивача від отримання таких повідомлень.
Враховуючи все вище зазначене, колегія суддів вважає, що в даному випадку відповідачем було вжито всіх залежних від нього заходів для забезпечення отримання позивачем матеріалів перевірок, проведених Управлінням з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради, в тому числі приписів про усунення виявлених в ході заходів державного нагляду (контролю) порушень містобудівного законодавства, та сповіщення її про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення.
Згідно з п.1 статті 247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події адміністративного правопорушення. 
Стаття 280 КУпАП закріплює обов`язок посадової особи при розгляді справи про адміністративне правопорушення з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна дана особа в його вчиненні.
Частиною 1 статті 18842 КУпАП, встановлено, що невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю - тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
За наслідком розгляду справи судом підтверджено висновок відповідача про вчинення позивачем адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. ч. 1 ст. 18842 КУпАП, а саме - невиконання вимог припису Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради від 04.09.2018 року, що не заперечувалось і позивачем, у зв`язку з чим оскаржувана постанова № 78/886/01-22 від 12.12.2018 року є правомірною та не підлягає скасуванню.
Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують.
Оскільки судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи та постановлено судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, тому, відповідно до ст. 316 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін.
Керуючись ст.ст. 286, 308, 311, 312, 316, 321, 325, 327, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 10 червня 2020 року – без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає. 

Суддя-доповідач:                                                                        А.В. Бойко

Суддя:                                                                                          О.В. Єщенко

Суддя:                                                                                        А.Г. Федусик