УХВАЛА

30 листопада 2020 року 
м. Київ
справа № 360/4829/19
адміністративне провадження № К/9901/29364/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача Олендера І.Я.,
суддів: Гончарової І.А.,  Ханової  Р.Ф., 

перевіривши касаційну скаргу Головного управління ДПС у Луганській області на рішення Луганського окружного адміністративного суду від 12.03.2020 та постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 27.08.2020 у справі №360/4829/19 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Донгазснаб» до Головного управління ДПС у Луганській області про визнання протиправними та скасування наказу та податкових повідомлень-рішень,

в с т а н о в и в:

Не погодившись з рішеннями судів першої та апеляційної інстанцій в частині задоволення позовних вимог, Головне управління ДПС у Луганській області 03.11.2020 звернулось з касаційною скаргою до Верховного Суду. 

Також, як вбачається з документів долучених до касаційної скарги, відповідачем, у зв`язку з пропуском процесуального строку на касаційне оскарження рішення Луганського окружного адміністративного суду від 12.03.2020 та постанови Першого апеляційного адміністративного суду від 27.08.2020 у справі №360/4829/19, порушено питання про його поновлення. Зокрема, відповідач зазначив, що вперше Головне управління ДПС у Луганській області звернулось до суду касаційної інстанції з касаційною скаргою у справі №360/4829/19 в межах встановленого КАС України процесуального строку, втім Верховний Суд ухвалою від 15.10.2020 подану відповідачем касаційну скаргу повернув особі, яка її подала з підстав недотримання скаржником положень пункту 4 частини п`ятої статті 332 КАС України.

Доводи відповідача про поважність причин, що зумовили пропуск процесуального строку на касаційне оскарження судових рішень зводяться до того, оскільки вперше касаційну скаргу було подано в межах встановленого законом процесуального строку на касаційне оскарження, а повернення касаційної скарги заявнику не позбавляє права повторної реалізації права на касаційне оскарження в судому порядку, суд, при повторному зверненні особи з касаційною скаргою, має поновити пропущений строк та відкрити провадження у справі. На переконання контролюючого орану, касаційна скарга стосується питання, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики, оскільки соціальний аспект та наслідки несплати податків призводить до   великих втрат з місцевих бюджетів. Відповідач наголошує, що повторне подання касаційної скарги свідчить про незмінне бажання скаржника реалізувати своє право на оскарження судових рішень в судовому порядку. 

Ухвалою Верховного Суду від 09.11.2020 касаційну скаргу було залишено без руху з мотивів її невідповідності вимогам статті 332 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у зв`язку з тим, що касаційна скарга подана після закінчення строків, установлених статтею 329 цього Кодексу, а наведені скаржником у заяві про поновлення строку на касаційне оскарження підстави визнані судом неповажними; статті 330 КАС України, оскільки до касаційної скарги не додано документ про сплату судового збору. Цією ж ухвалою відповідачу визначено строк на усунення виявлених судом недоліків, терміном у десять днів з дня отримання копії даної ухвали, протягом якого особа має право надати суду: 1) заяву із зазначенням інших обґрунтованих підстав на підтвердження поважності причин пропуску такого строку з доданням доказів на їх підтвердження; 2) докази сплати судового збору.

Вказану ухвалу Верховного Суду вручено представнику заявника 16.11.2019, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

На виконання вимог ухвали Верховного Суду про залишення касаційної скарги без руху, адресу суду 23.11.2020 надійшло клопотання Головного управління ДПС у Луганській області в якому контролюючий орган просить суд поновити строк на касаційне оскарження рішення Луганського окружного адміністративного суду від 12.03.2020 та постанови Першого апеляційного адміністративного суду від 27.08.2020 у справі №360/4829/19 та відкрити касаційне провадження. Також до вказаного клопотання скаржником долучено платіжне доручення №1372 від 02.10.20 про сплату судового збору за подання касаційної скарги у даній справі. 

Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку касаційного оскарження судових рішень, Головне управління ДПС у Луганській області вказує, що у зв`язку з перебуванням у період з 23.10.2020 від 03.11.2020 значної кількості працівників управління правої роботи на лікарняному, що підтверджується копіями листків непрацездатності, можливість реалізації права на звернення (після постановлення 15.10.2020 Верховним Судом ухвали про повернення касаційної скарги заявнику), яку було отримано відповідачем 23.10.2020 до суду касаційної інстанції з касаційною скаргою в найкоротші строки була ускладненою. Одночасно, податковий орган зазначає, що враховуючи складність даної справи, яка потребує інтелектуального навантаження для написання обґрунтованої касаційної скарги та велику завантаженість в роботі на осіб відповідальних за супроводження даної справи, відповідачу був необхідний додатковий час для підготовки умотивованої касаційної скарги та повторного звернення до суду, яке на думку скаржника, було реалізовано без жодних зволікань. 

На переконання відповідача, повернення касаційної скарги заявнику не позбавляє права на повторне звернення до Верховного Суду в межах наданого суб`єкту владних повноважень річного строку, при цьому строк на касаційне оскарження має бути поновлено судом незалежно від причин його пропуску.

Разом з тим, наведені відповідачем у клопотанні про поновлення строку касаційного оскарження підстави не можуть бути визнані поважними, з огляду на наступне.

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Аналіз положень статей 5, 13, 328, 329 КАС України дозволяє дійти висновку, що особи, які беруть участь у справі, у разі, якщо не погоджуються із ухваленими судовими рішеннями після їх перегляду в апеляційному порядку, можуть скористатися правом їх оскарження у касаційному порядку, яке повинно бути реалізовано у встановлений вказаним кодексом строк.

Згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до пункту шостого частини п`ятої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі «Мельник проти України» від 28.03.2006, заява №23436/03).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених  КАС України  певних процесуальних дій. 

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку касаційного оскарження можуть бути визнані поважними,  строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом   процесуальний   строк подання касаційної скарги.

В той же час, Верховний Суд звертає увагу, що з урахуванням приписів статті 44 КАС України відповідач, який діє як суб`єкти владних повноважень, має однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи, маючи намір добросовісної реалізації належного йому права на касаційне оскарження судового рішення, повинен забезпечити неухильне виконання вимог процесуального закону, зокрема, стосовно строку подання касаційної скарги, її форми та змісту для чого, як особа, зацікавлена у її поданні, повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати усі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.  

Факт великої завантаженості в роботі органів державної влади, неналежне виконання службовими особами з ведення претензійно-правової роботи своїх посадових обов`язків та перебування особі, відповідальних за супроводження даної справи на лікарняному, не можуть бути поважними причинами пропуску строку на касаційне оскарження судових рішень, оскільки Головне управлінняя ДПС у Луганській області є суб`єктом владних повноважень, що здійснює свою діяльність на професійній основі та має визначену штатним розписом чисельність працівників, а процесуальна дієздатність органу владних повноважень не пов`язана з конкретною службовою особою.

Наведені Головним управлінням ДПС у Луганській області обставини є виключно проблемою внутрішньої організації роботи контролюючого органу, які не дають особі права у будь-який необмежений час після сплину строку касаційного оскарження реалізовувати право на касаційне оскарження судових рішень. 

Посилання контролюючого органу на відсутність законних підстав для повернення вперше поданої касаційної скарги заявнику не приймаються судом касаційної інстанції, оскільки за встановлених обставин, в діях контролюючого органу не вбачається наміру добросовісної реалізації належного суб`єкту владних повноважень права на касаційне оскарження судових рішень з дотриманням положень КАС України. Зазначене свідчить виключно про формальний підхід скаржника до оформлення касаційної скарги.

Особи, які беруть участь у справі, мають право оскаржити судові рішення у встановлений Кодексом строк. КАС України передбачає можливість поновлення пропущеного строку лише у разі його пропуску з поважних причин.

Як вказано вище, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у касаційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку касаційного оскарження з поважних причин. 

Разом з тим, зазначені відповідачем у клопотанні про поновлення строку касаційного оскарження підстави не відповідають наведеним вище критеріям і не можуть бути визнані судом поважними, оскільки не є такими, що не залежать від волі особи, яка подає касаційну скаргу.

Також, Верховний Суд окремо наголошує, що в поданні повторної касаційної скарги лише 03.11.2020, в той час, як встановлений строк касаційного оскарження постанови Першого апеляційного адміністративного суду від 27.08.2020 у справі №360/4829/19 закінчився 28.09.2020, не вбачається наміру добросовісної реалізації належного особі права на касаційне оскарження судового рішення та забезпечення неухильного виконання вимог процесуального закону, зокрема стосовно строку подання касаційної скарги.

Суд вважає за необхідне зазначити, що звернення до Верховного Суду з касаційною скаргою це право сторони, а не обов`язок, а тому, якщо особа вважає за необхідне скористатися своїм правом на касаційне оскарження, то реалізація зазначеного права повинна відбуватися із дотриманням порядку та строків встановлених положеннями КАС України. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07.07.1989 у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Враховуючи вищезазначене, суд не вбачає підстав для визнання, викладених відповідачем у клопотанні про поновлення строку касаційного оскарження, причин пропуску такого строку поважними. 

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 333 КАС України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження, визнані судом неповажними.

Враховуючи викладене, у відкритті касаційного провадження необхідно відмовити.

Керуючись статтею 333 КАС України, -

у х в а л и в:

Відмовити у задоволенні клопотання Головного управління ДПС у Луганській області про поновлення строку касаційного оскарження рішення Луганського окружного адміністративного суду від 12.03.2020 та постанови Першого апеляційного адміністративного суду від 27.08.2020 у справі №360/4829/19. 

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Головного управління ДПС у Луганській області на рішення Луганського окружного адміністративного суду від 12.03.2020 та постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 27.08.2020 у справі №360/4829/19 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Донгазснаб» до Головного управління ДПС у Луганській області про визнання протиправними та скасування наказу та податкових повідомлень-рішень.

Направити копію ухвали про відмову у відкритті касаційного провадження разом з касаційною скаргою та доданими до неї матеріалами особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді	І.Я.Олендер І.А. Гончарова   Р.Ф. Ханова