П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №  560/6917/20 
                                                                             Головуючий суддя 1-ої інстанції -  Тарновецький І.І.   
                                                                             Суддя-доповідач -  Боровицький О. А.   
08 листопада 2020 року

м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Боровицького О. А. 
суддів:  Шидловського В.Б.  Матохнюка Д.Б. , 
за участю:
секретаря судового засідання: Яремчук Л.С,
позивача: ОСОБА_1 ;
представника позивача: Дацькова В.В.;
третьої особи: ОСОБА_2 ;
представника третьої особи: Коновалова М.А.;
представника відповідача: Заєць В.В. 

розглянувши  у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 04 листопада 2020 року  (04 листопада 2020 року 22 год. 45 хв. м.Хмельницький) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Меджибізької селищної територіальної виборчої комісії Хмельницького району Хмельницької області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - ОСОБА_2 про визнання голосування недійсним та зобов`язання вчинити дії, 
В С Т А Н О В И В :
02.11.2020 року позивач - ОСОБА_1 звернувся до Хмельницького окружного адміністративного суду з позовом до Меджибізької селищної територіальної виборчої комісії Хмельницького району Хмельницької області, в якому просив суд:
- визнати недійсним голосування у єдиному одномандатному селищному виборчому окрузі з виборів Меджибіжського селищного голови Хмельницької області 25 жовтня 2020 року, так як воно не було організовано і проведено відповідно до Виборчого кодексу України на всіх виборчих дільницях виборчого округу;
- зобов`язати Меджибіжську селищну територіальну виборчу комісію Хмельницького району Хмельницької області прийняти рішення про визнання виборів у єдиному одномандатному селищному виборчому окрузі з виборів Меджибіжського селищного голови 25 жовтня 2020 року такими, що не відбулися, та призначення у зв`язку з цим повторних виборів у цьому окрузі;
- стягнути з Меджибіжської селищної територіальної виборчої комісії Хмельницького району Хмельницької області судові витрати по справі.
Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 04.11.2020 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.
Не погодившись з таким рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, оскільки вважає, що рішення прийняте з порушенням норм матеріального та процесуального права, з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи.
В обґрунтування апеляційної скарги скаржник вказує на те, що Меджибізька селищна територіальна виборча комісія у єдиному одномандатному селищному виборчому окрузі з виборів Меджибізького селищного голови Хмельницької області 25.10.2020 року, в порушення ч. 1 п. 6 ст. 280 Виборчого кодексу України, через те, що вибори не були організовані і проведені відповідно до вимог Кодексу на всіх виборчих дільницях, не прийняла рішення про визнання виборів у своєму багатомандатному окрузі такими, що не відбулися, та не призначила повторні вибори.
Крім того, позивач не погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що неналежне і несвоєчасне оскарження офіційними спостерігачами, членами ДВК, іншими учасниками виборчого процесу порушень, зафіксованих на виборчих дільницях 680664, 680669, 680690, 680691, 680692, 680670, 680704, 680706, 680709, 680710, 680715, численних порушень Виборчого кодексу України не було.
Відповідачем та третьою особою подано до суду відзиви на апеляційну скаргу позивача, в яких останні зазначають про необґрунтованість вимог апеляційної скарги, відповідно, просять у її задоволенні відмовити, рішення суду першої інстанції залишити без змін.
У судовому засіданні позивач та його представник позовні вимоги апеляційної скарги підтримали, просили суд її задовольнити.
Представник відповідача проти задоволення апеляційної скарги заперечив, рішення суду першої інстанції просив залишити без змін.
Третя особа та представник третьої особи проти вимог апеляційної скарги заперечили, просили суд відмовити в задоволенні апеляційних вимог ОСОБА_1 .
Розглянувши матеріали справи, заслухавши суддю-доповідача, пояснення сторін, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм чинного законодавства, колегія суддів апеляційної інстанції, переглядаючи судове рішення у даній справі в межах доводів та вимог апеляційної скарги у відповідності до частини 1 статті 308 КАС України, дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.
Суд першої інстанції встановив та матеріалами справи підтверджується, що ОСОБА_1 , згідно постанови Меджибізької селищної територіальної виборчої комісії Хмельницького району Хмельницької області від 22.09.2020 року зареєстрований кандидатом на посаду селищного голови Меджибізької селищної ради. Відповідно до ст. 22 Виборчого кодексу України, є суб`єктом виборчого процесу.
Позивач через своїх офіційних спостерігачів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 на виборчих дільницях 680664, 680669, 680690, 680691,680692, 680670, 680704, 680706, 680709, 680710, 680715 звернувся до Меджибізької селищної територіальної виборчої комісії Хмельницького району Хмельницької області із скаргами, в яких зазначено про порушення відповідачем вимог Виборчого кодексу України.
Скарги були прийняті і зареєстровані відповідачем у день їх подання, що підтверджується відповідною розпискою голови Меджибізької селищної територіальної виборчої комісії Хмельницького району Хмельницької області на поданих скаргах.
Відповідачем вищезазначені скарги офіційних спостерігачів від кандидата на посаду селищного голови Меджибізької селищної ради ОСОБА_1 залишено без розгляду на підставі ч. 3 ст. 66 та ст. 67 Виборчого кодексу України.
Встановлено, що комісією Меджибізької селищної територіальної виборчої комісії Хмельницького району Хмельницької області 26.10.2020 складено акт про грубі порушення у виборчому процесі, фальсифікацію, а саме: підписи на контрольних талонах виборців не відповідають дійсності. Контрольний талон ОСОБА_13 , ОСОБА_14 (адреса: АДРЕСА_1 ) - підписи ідентичні, не відповідають підписам у списках виборців; контрольний лист № 282 ОСОБА_15 - взагалі не підписаний, також не має підпису у виборчому списку; контрольний талон № 25, 26 ОСОБА_16 та ОСОБА_17 , АДРЕСА_2 , підписи на контрольних талонах однакові, а у списках - не відповідають дійсності.
По факту фальсифікації на дільничній виборчій комісії №680715 с. Ярославка Меджибізька селищна територіальна виборча комісія звернулася із заявою в поліцію, копія якої міститься в матеріалах справи.
30.10.2020 року Меджибізькою селищною територіальною виборчою комісією Хмельницького району Хмельницької області прийнято постанову, згідно якої за підсумками голосування та визначення результатів голосування з виборів Меджибізького селищного голови постановлено вважати обраним Меджибізьким селищним головою ОСОБА_2 , який набрав найбільшу кількість голосів (965, що складає 30% голосів виборців, що проголосували).
Вважаючи, що Меджибізькою селищною територіальною виборчою комісією Хмельницького району Хмельницької області під час проведення голосування 25.10.2020 року допущено порушення вимог виборчого законодавства, позивач звернувся до суду із даним позовом.
Надаючи правову оцінку обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, враховуючи межі перегляду, передбачені ст. 308 КАС України, апеляційний суд зазначає наступне.
Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Особливості судового провадження у справах щодо оскарження рішень, дій або бездіяльності виборчих комісій, комісій з референдуму, членів цих комісій визначені статтею 273 КАС України.
Відповідно до частини 1 статті 273 КАС України, право оскаржувати рішення, дії чи бездіяльність виборчих комісій, комісій з референдуму, членів цих комісій мають суб`єкти відповідного виборчого процесу (крім виборчої комісії), а також ініціативна група референдуму, інші суб`єкти ініціювання референдуму.
Згідно з ч.1, ч. 2 ст. 63 Виборчого кодексу України рішення, дії чи бездіяльність, що стосуються виборчого процесу, можуть бути оскаржені до суду або до виборчої комісії.
Оскарження рішень, дій чи бездіяльності, що стосуються виборчого процесу, до суду, а також розгляд та вирішення справ судом здійснюються в порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України.
Відповідно до ч. 1 ст.206 Виборчого кодексу України територіальна виборча комісія на період здійснення своїх повноважень забезпечує організацію і проведення місцевих виборів у межах повноважень та в порядку, передбачених цим Кодексом та законами України.
Так, відповідно до ст. 207 ВК України дільнична виборча комісія на період здійснення своїх повноважень забезпечує організацію і проведення місцевих виборів у межах повноважень та в порядку, передбачених цим Кодексом та законами України, в тому числі, здійснює в межах території відповідної виборчої дільниці контроль за додержанням та однаковим застосуванням законодавства про місцеві вибори; організовує голосування на виборчій дільниці; здійснює підрахунок голосів виборців, поданих на виборчій дільниці; складає протоколи про підрахунок голосів виборців, поданих на виборчій дільниці; визнає недійсним голосування на виборчій дільниці у випадках, передбачених цим Кодексом. Повноваження дільничної виборчої комісії припиняються через п`ять днів після дня офіційного оприлюднення результатів місцевих виборів. Дільнична виборча комісія припиняє свою діяльність одночасно з припиненням її повноважень.
Порядок підрахунку голосів на виборчій дільниці закріплено у ст. 250 ВК України, якою передбачено, що підсумкове засідання дільничної виборчої комісії розпочинається після закінчення голосування виборців на виборчій дільниці і проводиться у тому самому приміщенні, де відбувалося голосування. Підсумкове засідання проводиться без перерви і закінчується після складення та підписання протоколів про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці.
Підрахунок голосів виборців з кожних місцевих виборів завершується складанням протоколу про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці з відповідних місцевих виборів в порядку, визначеному статтею 251 цього Кодексу.
У разі якщо під час проведення голосування до дільничної виборчої комісії надходили заяви, скарги щодо порушень, що мали місце під час проведення голосування на виборчій дільниці, дільнична виборча комісія розглядає їх на початку засідання, до початку підрахунку голосів виборців на виборчій дільниці.
Підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці здійснюється відкрито і прозоро виключно членами дільничної виборчої комісії. Підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці проводиться у послідовності викладених положень цієї статті та у порядку, встановленому Центральною виборчою комісією.
Дільнична виборча комісія з кожних місцевих виборів перевіряє, чи дорівнює сума кількості невикористаних виборчих бюлетенів і кількості виборців, які отримали виборчі бюлетені, кількості виборчих бюлетенів, отриманих дільничною виборчою комісією. У разі невідповідності цих даних дільнична виборча комісія складає акт із зазначенням встановленої рішенням дільничної виборчої комісії причини такої невідповідності, який підписується присутніми членами дільничної виборчої комісії. Підписи скріплюються печаткою комісії. Цей акт мають право підписати присутні кандидати у депутати, кандидати на посаду сільського, селищного, міського голови, довірені особи кандидатів, уповноважені особи організацій партій, офіційні спостерігачі.
У відповідності до положень ч.1 ст. 252 ВК України, дільнична виборча комісія може визнати голосування на виборчій дільниці недійсним у разі встановлення нею порушень вимог цього Кодексу, внаслідок яких неможливо достовірно встановити результати волевиявлення виборців, лише за таких обставин:
випадків незаконного голосування (заповнення, опускання виборчого бюлетеня до виборчої скриньки за виборця іншою особою, крім випадків, передбачених частинами п`ятою, десятою статті 248 цього Кодексу; голосування особами, які не мають права голосу на відповідних виборах; голосування особами, які не включені до списку виборців на виборчій дільниці або включені до нього безпідставно; голосування особою більше ніж один раз) у кількості, що перевищує 5 відсотків кількості виборців, які отримали виборчі бюлетені на виборчій дільниці з відповідних місцевих виборів;
знищення або пошкодження виборчої скриньки (скриньок), що унеможливлює встановлення змісту виборчих бюлетенів, якщо кількість цих бюлетенів перевищує 5 відсотків кількості виборців, які отримали виборчі бюлетені на виборчій дільниці з відповідних місцевих виборів;
виявлення у виборчих скриньках виборчих бюлетенів у кількості, що перевищує більше ніж на 10 відсотків кількість виборців, які отримали виборчі бюлетені на виборчій дільниці з відповідних місцевих виборів.
У разі виявлення обставин, зазначених у частині першій цієї статті, у кожному випадку дільнична виборча комісія складає відповідний акт, який підписується всіма присутніми членами дільничної виборчої комісії та засвідчується печаткою виборчої комісії. Такий акт (акти) є підставою для розгляду дільничною виборчою комісією питання про визнання голосування на виборчій дільниці з відповідних місцевих виборів у відповідному виборчому окрузі недійсним. (ч.2 ст.252 ВК України)
Згідно із ч. 5 ст. 254 Виборчого кодексу України за результатами розгляду документів дільничної виборчої комісії та скарг про порушення вимог цього Кодексу під час проведення голосування та підрахунку голосів на виборчій дільниці, а також під час транспортування виборчих документів до територіальної виборчої комісії, що надійшли до територіальної виборчої комісії на момент прийняття документів дільничної виборчої комісії, територіальна виборча комісія приймає одне з таких рішень: 
1) врахувати відомості протоколу про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці; 
2) зобов`язати дільничну виборчу комісію виправити виявлені недоліки шляхом складання протоколу з позначкою "Уточнений"; 
3) провести повторний підрахунок голосів на виборчій дільниці в порядку, встановленому цим Кодексом.
Відповідно до ч. 6 ст. 254 Виборчого кодексу України рішення, передбачене частиною п`ятою цієї статті, приймається шляхом голосування членів територіальної виборчої комісії більшістю голосів від загального складу комісії і фіксується у протоколі засідання територіальної виборчої комісії.
Згідно із ч. 9 ст. 254 Виборчого кодексу України за наявності заяв або скарг, підтверджених відповідно оформленими актами, складеними кандидатами у депутати, кандидатами на посаду сільського, селищного, міського голови, їх довіреними особами, уповноваженими особами організацій партій, офіційними спостерігачами, виборцями, про порушення вимог цього Кодексу під час проведення голосування та/або підрахунку голосів виборців на виборчій дільниці, що ставлять під сумнів результати підрахунку голосів виборців на цій виборчій дільниці, територіальна виборча комісія може прийняти рішення про проведення повторного підрахунку голосів виборців на виборчій дільниці.
Відповідно до ч. 15 ст. 254 Виборчого кодексу України територіальна виборча комісія може прийняти рішення про визнання голосування на виборчій дільниці недійсним лише у разі виявлення при повторному підрахунку голосів виборців на відповідній виборчій дільниці обставин, зазначених у частині першій статті 252 цього Кодексу.
Згідно із п. 1 ч. 1 ст. 278 Виборчого кодексу України сільська, селищна, міська виборча комісія на підставі протоколу про результати голосування з виборів сільського, селищного, міського голови приймає одне з таких рішень:
1) про визнання особи обраною сільським, селищним, міським головою;
2) про призначення повторного голосування з виборів сільського, селищного, міського голови;
3) про визнання виборів сільського, селищного, міського голови такими, що не відбулися, та призначення у зв`язку з цим повторних виборів.
З аналізу вищенаведених правових норм слідує, що визнання недійсним результатів голосування належить до повноважень дільничних та територіальних виборчих комісій.
При цьому, територіальна виборча комісія може прийняти рішення про визнання голосування на виборчій дільниці недійсним лише у разі виявлення при повторному підрахунку голосів виборців на відповідній виборчій дільниці обставин, зазначених у частині першій статті 252 Виборчого кодексу України.
З матеріалів справи встановлено, що 30.10.2020 року Меджибізькою селищною територіальною виборчою комісією Хмельницького району Хмельницької області прийнято постанову, згідно якої за підсумками голосування та визначення результатів голосування з виборів Меджибізького селищного голови постановлено вважати обраним Меджибізьким селищним головою ОСОБА_2 , який набрав найбільшу кількість голосів (965, що складає 30% голосів виборців, що проголосували).
В апеляційній скарзі позивач посилається безпосередньо на існування фактів порушень виборчого законодавства на виборчих дільницях 680664, 680669, 680690, 680691,680692, 680670, 680704, 680706, 680709, 680710, 680715.
Колегія суддів зазначає, що такий довід позивача не узгоджується з наведеними вище приписами ВК України, з огляду на наступне.
Судом встановлено, що позивач через своїх офіційних спостерігачів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 на виборчих дільницях 680664, 680669, 680690, 680691,680692, 680670, 680704, 680706, 680709, 680710, 680715 звернувся до Меджибізької селищної територіальної виборчої комісії Хмельницького району Хмельницької області із скаргами, в яких зазначено про порушення відповідачем вимог Виборчого кодексу України.
Позивач вказує, що при розпечатуванні та огляді пакетів з протоколами ДВК виборчої дільниці №680715 в с. Ярославка, членами ТВК виявлені факти фальсифікації виборчого права виборців, які проявились в тому, що виборчі бюлетні з виборів селищного голови Меджибізької селищної ради у великій кількості були видані одній людині, яка проголосувала за інших виборців. Про фальсифікацію свідчать однакові підписи на контрольних талонах, тоді як у виборчих списках підписи громадян відсутні, або не співпадають з підписами на контрольних талонах.  По факту фальсифікації на дільничній виборчій комісії № 680715 с. Ярославка Меджибізька селищна територіальна виборча комісія звернулася із заявою в поліцію. Аналогічні порушення виявлені і на виборчій дільниці № 680709 с. Шрупків.
Колегія суддів зазначає, що вищевказані порушення не доводить обставини виявлення їх на всіх виборчих дільницях, як зазначає позивач, тобто не може розцінюватися судом як належний та допустимий доказ у розумінні ст.ст.73, 74 КАС України.
Суд першої інстанції вірно вказав, що досліджуючи наданні скарги не можливо встановити на яких саме дільницях встановленні порушення, оскільки лише одна скарга ідентифікує на якій виборчій дільниці здійснювалося спостереження.
При цьому, рішення, дії чи бездіяльність дільничної виборчої комісії № 680664, 680669, 680690, 680691,680692, 680670, 680704, 680706, 680709, 680710, 680715 позивачем не оскаржувались.
Водночас, документально не фіксувалися виявленні порушення, до правоохоронних органів під час проведення виборів на дільницях не зверталися.
Позивачем не надано до суду жодних письмових доказів про документальне звернення до ТВК, щодо вчиненого порушення чи витребовування будь - яких документів.
Відповідно до ч. 3, ч. 4 та ч. 10 ст. 254 ВК України, на засіданні територіальної виборчої комісії, зазначеному у частині першій цієї статті, голова територіальної виборчої комісії або визначений ним член комісії приймає запечатані пакети з протоколами дільничних виборчих комісій, розпечатує їх та оголошує зміст протоколів дільничних виборчих комісій про підрахунок голосів виборців на відповідних виборчих дільницях, а також приймає запечатані пакети з іншими виборчими документами, передбаченими частиною десятою статті 251 цього Кодексу. Час прийняття територіальною виборчою комісією протоколів дільничної виборчої комісії про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці, перелік прийнятих виборчих документів і занесені до протоколу про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці відомості фіксуються у протоколі засідання територіальної виборчої комісії.
При прийнятті документів дільничної виборчої комісії територіальна виборча комісія перевіряє комплектність документів та цілісність упаковки усіх пакетів з виборчими документами. При цьому кожний член комісії має право оглянути кожний пакет з документами.
У разі наявності акта або письмової заяви осіб, зазначених у частині першій статті 253 цього Кодексу, про порушення вимог цього Кодексу під час транспортування протоколів про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці та інших документів до територіальної виборчої комісії територіальна виборча комісія може, а в разі наявних ознак розпечатування пакетів із запакованими документами, а також у разі неможливості усунення без перерахунку бюлетенів неточностей у протоколі дільничної виборчої комісії - зобов`язана прийняти рішення про повторний підрахунок голосів виборців на цій дільниці.
Прийняття рішення територіальною виборчою комісією про проведення повторного підрахунку голосів у разі виявлення порушення цілісності пакетів із запакованими документами, а також у разі неможливості усунення без перерахунку бюлетенів неточностей у протоколі дільничної виборчої комісії після прийняття виборчих документів від дільничної виборчої комісії не допускається.
Оскільки законодавець визначає можливість розпечатування пакетів з протоколами ДВК тільки за умови прийняття рішення про проведення повторного підрахунку голосів, а таке рішення, як встановлено судом під час розгляду справи, не приймалося, суд ставить під сумнів правомірність таких дій членів ТВК, в тому числі і викликаних у якості свідків по справі.
В даному випадку, встановлення порушення на одній виборчій дільниці, само по собі не є достатньою підставою для прийняття рішення про визнання виборів такими, що не відбулися, та про призначення повторних виборів на цьому одномандатному окрузі, оскільки потребує встановлення того, чи було таке порушення усунуто та, чи вплинуло це порушення за час його існування на виборчий процес, волевиявлення виборців, результати голосування тощо.
Згідно із ч. 9 ст. 72 Виборчого кодексу України виборча комісія, встановивши, що рішення, дії чи бездіяльність не відповідають законодавству про вибори, задовольняє скаргу. При задоволенні скарги виборча комісія може задовольнити усі або частину вимог суб`єкта звернення зі скаргою.
Відповідно до ч. 10 ст. 72 Виборчого кодексу України у разі задоволення скарги виборча комісія може прийняти рішення, яким:
1) визнати рішення суб`єкта оскарження чи окремих його положень, дії чи бездіяльність такими, що не відповідають вимогам законодавства (є протиправними), порушують виборчі права громадян, права та законні інтереси суб`єкта виборчого процесу;
2) скасувати оскаржене рішення;
3) зобов`язати суб`єкта оскарження здійснити дії, передбачені законодавством, що регулює організацію та порядок проведення виборів;
4) зобов`язати суб`єкта оскарження утриматися від вчинення певних дій;
5) поновити в інший спосіб порушені виборчі права громадян, права та законні інтереси суб`єкта виборчого процесу;
6) зобов`язати суб`єкта оскарження здійснити передбачені законодавством, що регулює організацію та порядок проведення виборів, дії, які випливають із факту скасування рішення, визнання оскаржених дій або бездіяльності протиправними.
Згідно із ч. 11 ст. 72 Виборчого кодексу України виборча комісія вищого рівня за результатом розгляду скарги, на підставі рішення суду або з власної ініціативи може скасувати рішення виборчої комісії нижчого рівня та прийняти рішення по суті питання.
З аналізу вищенаведених правових норм слідує, що визнання недійсним результатів голосування належить до повноважень дільничних та територіальних виборчих комісій.
При цьому, територіальна виборча комісія може прийняти рішення про визнання голосування на виборчій дільниці недійсним лише у разі виявлення при повторному підрахунку голосів виборців на відповідній виборчій дільниці обставин, зазначених у частині першій статті 252 Виборчого кодексу України.
Таким чином, прийняттю територіальною виборчою комісією рішення про визнання недійсними результатів голосування має передувати чітко визначена законом процедура, а саме повторний підрахунок голосів виборців та виявлення обставин зазначених у частині першій статті 252 Виборчого кодексу України.
Однак, як вбачається з матеріалів справи у даному випадку повторний підрахунок голосів не проводився, обставини зазначені у частині першій статті 252 Виборчого кодексу України не встановлювались.
Колегія суддів вважає необґрунтованими доводи позивача про те, що Меджибізька селищна територіальна виборча комісія у єдиному одномандатному селищному виборчому окрузі з виборів Меджибізького селищного голови Хмельницької області 25.10.2020 року, в порушення ч. 1 п. 6 ст. 280 Виборчого кодексу України, через те, що вибори не були організовані і проведені відповідно до вимог Кодексу на всіх виборчих дільницях, не прийняла рішення про визнання виборів у своєму багатомандатному окрузі такими, що не відбулися, та не призначила повторні вибори.
Позивачем не надано суду належних доказів щодо вчинення порушення Виборчого кодексу України на всіх перелічених виборчих дільницях. Вказані доводи позивача спростовуються наявними матеріалами справи та поясненнями свідків, а тому, не приймаються судом до уваги.
Враховуючи вищезазначене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що вимоги позивача про визнання недійсним голосування у єдиному одномандатному селищному виборчому окрузі з виборів Меджибізького селищного голови Хмельницької області 25.10.2020 року такими, що не відбулися, та призначити у зв`язку з цим повторні вибори у цьому окрузі - необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.
Щодо позовної вимоги про зобов`язання Меджибізької селищної територіальної виборчої комісії Хмельницького району Хмельницької області прийняти рішення про визнання виборів у єдиному одномандатному селищному виборчому окрузі з виборів Меджибізького селищного голови 25 жовтня 2020 року такими, що не відбулися, та призначення у зв`язку з цим повторних виборів у цьому окрузі, суд зазначає наступне.
Дискреційні повноваження - це сукупність прав та обов`язків органів державної влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених проектом нормативно-правового акта.
Отже, дискреційне право органу виконавчої влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування обумовлене певною свободою (тобто вільним, або адміністративним, розсудом) в оцінюванні та діях, у виборі одного з варіантів рішень та правових наслідків.
Наділивши державні органи та осіб, уповноважених на виконання функцій держави дискреційними повноваженнями, законодавець надав відповідному органу держави та особам уповноважених на виконання функцій держави певну свободу розсуду при прийнятті управлінського рішення.
В даному випадку, суд не може підміняти виборчу комісію як спеціальний колегіальний орган, приймаючи замість нього рішення, та давати вказівки, які б свідчили про вирішення питань, які згідно з Виборчим кодексом України належать до його виключної компетенції.
А тому, суд першої інстанції дійшов вірного висновку щодо відмови у задоволенні позовних вимог і цій частині.
Згідно з ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень    та    у спосіб, що визначені    Конституцією    та    законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод  та  інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Згідно з ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Відповідач по справі, як суб`єкт владних повноважень, виконав покладений на нього обов`язок щодо доказування правомірності вчинених ним дій та прийняття оскаржуваного рішення.
Натомість, позивачем не надано достатньо доказів в підтвердження обставин, якими обґрунтовує позовні вимоги.
Зі змісту частин 1-4 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.
За таких обставин, колегія суддів доходить висновку, що суд першої інстанції об`єктивно, повно, всебічно дослідив обставини, які мають суттєве значення для вирішення справи, та ухвалив судове рішення без порушення норм матеріального і процесуального права; доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду - без змін.
Відповідно до ч. 9 ст. 273 КАС України суд приймає позовну заяву, в тому числі і апеляційну скаргу, щодо рішення, дії чи бездіяльності виборчої комісії, комісії з референдуму або члена відповідної комісії до розгляду незалежно від сплати судового збору. У разі несплати судового збору на момент вирішення справи суд одночасно вирішує питання про стягнення судового збору відповідно до правил розподілу судових витрат, встановлених цим Кодексом.
Згідно ч. 1 ст. 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
Разом з тим, ОСОБА_1 звільнений від сплати судового збору як інвалід ІІ групи, таким чином розподіл судових витрат у даній справі не передбачено, оскільки позивач при розгляді справи не поніс судові витрати.
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а  рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 04 листопада 2020 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий	 	 	Боровицький О. А.	
 	 	 	 	
Судді	 	   	Шидловський В.Б.    Матохнюк Д.Б.