УХВАЛА

19 жовтня 2020 року 
м. Київ
справа № 160/8237/19
адміністративне провадження № К/9901/26179/20
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Уханенка С.А.,
суддів -  Кашпур О.В., Радишевської О.Р. 
перевірив касаційну скаргу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 вересня 2019 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 25 серпня 2020 року у справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, у зв`язку із незаконним звільненням та відшкодування моральної шкоди,
В С Т А Н О В И В:
08 жовтня 2020 року Головне управління Національної поліції в Дніпропетровській області (далі - ГУ НП в Дніпропетровській області) надіслало до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 вересня 2019 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 25 серпня 2020 року з пропуском строку на касаційне оскарження.
У касаційній скарзі заявник просить поновити пропущений процесуальний строк, посилаючись на те, що оскаржувану постанову суду апеляційної інстанції від 25 вересня 2020 року отримано ГУ НП в Дніпропетровській області 08  вересня 2020 року, що підтверджується ксерокопією конверта та відомостями з ідентифікатора міжнародного поштового відправлення ПАТ "Укрпошта". 
Відповідно до частин першої, другої статті 329 КАС України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.
Відповідно до частини четвертої статті 332 КАС України розгляд заяви особи про поновлення строку на касаційне оскарження здійснюється колегією суддів суду касаційної інстанції, склад якої визначений у порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.
Перевіривши зазначені представником заявником причини пропуску строку на касаційне оскарження, колегія суддів дійшла висновку, що строк на касаційне оскарження підлягає поновленню відповідно до частини другої статті 329 КАС України.
Аналізуючи доводи касаційної скарги та додані до неї матеріали, колегія суддів дійшла висновку, що у відкритті касаційного провадження необхідно відмовити з таких підстав.
У серпні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до ГУ НП в Дніпропетровській області, в якому просив стягнути з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на його користь 107990,82 грн грошового забезпечення за час вимушеного прогулу за період з 05 жовтня 2018 року по 22 серпня 2019 року та 20000,00 грн у відшкодування моральної шкоди.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 вересня 2019 року позов задоволено частково. Стягнуто з ГУ НП в Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 82023,06 грн грошового забезпечення за час вимушеного прогулу за період з 05 жовтня 2018 року по 22 серпня 2019 року, з урахуванням належних відрахувань. У задоволенні іншої частини позову відмовлено.
Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 25 серпня 2020 року, змінено рішення суду першої інстанції в мотивувальній частині. В абзаці другому резолютивної частини рішення слова та цифри «в сумі 82023,06 грн» замінено словами та цифрами «в розмірі 86443,54  грн». Абзац четвертий резолютивної частини рішення доповнено словами та цифрами «в розмірі 8327,13   грн, з урахуванням належних відрахувань». В іншій частині рішення суду першої інстанції залишено без змін.
У касаційній скарзі заявник, посилаючись на неправильне застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального права та порушення ними норм процесуального права, просить переглянути оскаржувані судові рішення на підставі пункту 2 частини четвертої статті 328 КАС України, скасувати їх та задовольнити позов.
Згідно з частиною першою статті 328 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.
Відповідно до пункту 2 частини п`ятої статті 328 КАС України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження), крім випадків, якщо:
а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики;
б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи;
в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу;
г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково.
За змістом пункту 1 частини шостої статті 12 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є, зокрема, справи щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, окрім справ, в яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України "Про запобігання корупції" займають відповідальне та особливо відповідальне становище.
Відомостей про те, що позивач є службовою особою, яка займає відповідальне та особливо відповідальне становище відповідно до пункту 1 частини шостої статті 12 КАС України у системному зв`язку з положеннями статті 50 Закону України "Про запобігання корупції" суду касаційної інстанції не надано і у судових рішеннях така інформація відсутня.
Підстав, за яких судові рішення, постановлені у зазначеній справі можливо віднести до випадків, передбачених пунктом 2 частини п`ятої статті 328 КАС України, судом касаційної інстанції не встановлено.
У касаційній скарзі заявник послався на те, що касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики. Однак, зазначені доводи не дають підстав для висновку, що судові рішення, постановлені у зазначеній справі можливо віднести до випадків, встановлених пунктом 2 частини п`ятої статті 328 КАС України, оскільки мотиви, наведені у касаційній скарзі, зводяться до переоцінки доказів у справі та незгоди з висновками судів першої та апеляційної інстанцій щодо необхідності застосування норм законодавства та не містять обгрунтування фундаментального значення для формування правозастосовчої практики. Водночас виключних підстав касаційного оскарження судових рішень, визначених частиною четвертою статті 328 КАС України ГУ НП в Дніпропетровській області не зазначило.
Правила, запроваджені законодавцем щодо обмеження права на касаційне оскарження, відповідають статті 129 Конституції України, згідно з пунктом 8 частини другої якої основними засадами судочинства є, зокрема, забезпечення права на апеляційний перегляд справи та, у визначених законом випадках, - на касаційне оскарження судового рішення.
Зазначена конституційна норма кореспондується з положеннями частини першої статті 14 Закону України "Про судоустрій і статус суддів".
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 333 КАС України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.
З огляду на відхилення Верховним Судом, зазначених заявником виняткових обставин, передбачених пунктом 2 частини п`ятої статті 328 КАС України, які є передумовою для перевірки вмотивованості підстав, визначених частиною четвертою статті 328 КАС України, у відкритті касаційного провадження у цій справі необхідно відмовити.
Керуючись статтею 248, частиною третьою статті 333 КАС України, Суд
У Х В А Л И В :
1. Поновити Головному управлінню Національної поліції в Дніпропетровській області процесуальний строк на касаційне оскарження рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 вересня 2019 року та постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 25 серпня 2020   року.
2. У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 вересня 2019 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 25   серпня 2020 року у справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, у зв`язку із незаконним звільненням та відшкодування моральної шкоди відмовити.
3. Копію цієї ухвали разом із касаційною скаргою та доданими до неї матеріалами направити особі, яка її подала.
4. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.
Суддя-доповідач:                                                                                 С.А. Уханенко
Судді:                                                                                                    О.В. Кашпур
                                                                                                    О.Р. Радишевська