Справа № 133/2240/19
Провадження № 22-ц/801/1616/2020
Категорія: 8
Головуючий у суді 1-ї інстанції Сєчко В. Л.
Доповідач:Медвецький С. К.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 жовтня 2020 року	Справа № 133/2240/19	м. Вінниця	

Вінницький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Медвецького С. К. (суддя-доповідач),

суддів: Копаничук С. Г., Шемети Т.М.,

за участю секретаря судового засідання - Богацької О.М.,

учасники справи:

позивач – ОСОБА_1 ,

відповідач – ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу № 133/2240/19 за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Козятинського міськрайонного суду Вінницької області від 09 липня 2020 року, ухвалене у складі судді Сєчка В. Л. у залі суду,

встановив:

Короткий зміст вимог

 
Заочним рішенням Козятинського міськрайонного суду Вінницької області від 15 червня 2020 року задоволено позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні житловим будинком, встановлення порядку користування та вселення.

У липні 2020 року ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні житловим будинком, встановлення порядку користування та вселення.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

 
Ухвалою Козятинського міськрайонного суду Вінницької області від 09 липня 2020 року відмовлено у прийнятті до розгляду заяви ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення, оскільки оскаржуване рішення не заочне.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги        

 
Не погодившись із цією ухвалою суду, ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить її скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Рух справи в суді апеляційної інстанції

 
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Вінницького апеляційного суду від 10 серпня 2020 року для розгляду указаної справи визначено склад колегії суддів: головуючий суддя – Медвецький С. К., судді: Марчук В. С., Шемета Т. М.

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 12 серпня 2020 року відкрито апеляційне провадження у справі за апеляційною скаргою та надано позивачу строк для подання відзиву на апеляційну скаргу.

Згідно із протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Вінницького апеляційного суду від 24 вересня 2020 року для розгляду указаної справи визначено склад колегії суддів: головуючий суддя – Медвецький С. К., судді: Копаничук С. Г., Шемета Т. М.

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 25 вересня 2020 справу призначено до апеляційного розгляду на 08 жовтня 2020 року о 08:40 год.

Аргументи учасників справи

 
Доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

 
В обґрунтування апеляційної скарги позивач зазначає, що суд першої інстанції неправильно встановив обставини справи та дійшов помилкового висновку, що оскаржуване рішення не заочне, оскільки 15 червня 2020 року судом постановлена ухвала про заочний розгляд справи.

Відзиви на апеляційну скаргу впродовж встановленого апеляційним судом строку від позивача не надійшов.

Позиція суду апеляційної інстанції

 
Згідно з частиною першою статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали заяви, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд дійшов наступних висновків.

Відмовляючи у прийнятті заяви про перегляд заочного рішення, суд першої інстанції виходив з того, що рішення яке переглядається є не заочним.

Суд апеляційної інстанції з таким висновком суду першої інстанції погодитись не може з наступних підстав.

Ухвалою Козятинського міськрайонного суду Вінницької області від 15 червня 2020 року постановлено розглядати справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні житловим будинком, встановлення порядку користування та вселення заочно. В ухвалі зазначено, що сторони до суду не з`явилися, представник позивача подала до суду письмову заяву про розгляд справи без її участі, позов підтримує, проти заочного розгляду справи не заперечує.

Заочним рішенням Козятинського міськрайонного суду Вінницької області від 15 червня 2020 року позов ОСОБА_1 задоволено.

У рішенні вказано, що ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, однак його представник – адвокат Кучер Г.М. подала на адресу суду письмову заяву про розгляд справи без її участі та участі її довірителя на підставі наданих сторонами доказів, позов підтримує і не заперечує проти заочного розгляду справи. Також повідомила суду, що докази про понесені позивачем витрати на правничу допомогу, будуть подані до суду протягом п`яти днів з дня закінчення розгляду справи. Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання повторно не з`явився, хоча належним чином повідомлявся про день і час розгляду справи, зокрема, шляхом поміщення відповідного оголошення на веб-сайті Козятинського міськрайсуду Вінницької області. На підготовче судове засідання подав письмовий відзив на позов, в якому запереив проти позову і вважає, що позивачем не надано доказів його перешкоджання в користуванні спільною власністю, на підставі викладеного суд дійшов висновку про ухвалення заочного рішення відповідно до ст. 280 ЦПК України.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Згідно з ч. 1 ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Відповідно до ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою:
1) залишити заяву без задоволення;
2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

З огляду на викладене, висновок суду першої інстанції про те, що оскаржуване відповідачем рішення є не заочним суперечить матеріалам справи та нормам ЦПК України
Суд першої інстанції постановив ухвалу без належного врахування обставин, що мають значення для справи, невірно застосував положення процесуального права та порушив порядок для вирішення питання про перегляд заочного рішення, оскільки нормами ЦПК України не передбачена відмова в прийнятті заяви про перегляд заочного рішення.

Згідно зі ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Таким чином, відмовляючи в прийнятті заяви про перегляд заочного рішення, суд першої інстанції позбавив відповідача права на апеляційне оскарження, оскільки без проходження процедури перегляду заочного рішення в суді першої інстанції відповідачі не вправі оскаржити заочне рішення в апеляційному порядку.

У низці рішень Європейського суду з прав людини, юрисдикцію якого в усіх питаннях, що стосуються тлумачення і застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод закріплено, що право на справедливий судовий розгляд може бути обмежено державою, лише якщо це обмеження не завдає шкоди самій суті права.

Аналіз змісту положень пункту 1 статті 6 Конвенції та прецедентна практика Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» ( Kreuz v. Poland )), вказують на те, що сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права та має переслідувати законну мету.

У справі «Bellet v. France», Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

У рішенні по справі "Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії" від 13 січня 2000 року та у рішенні по справі "Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії" від 28 жовтня 1998 року Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права на доступ до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнане порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Водночас, встановлення обмежень доступу до суду повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру, перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи.

На наведені вище обставини, суд першої інстанції уваги не звернув та дійшов передчасного висновку про відмову у прийнятті заяви про перегляд заочного рішення.

Відповідно до положень ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

З огляду на наведене, колегія суддів вважає, що оскаржувана ухвала постановлена з порушенням норм процесуального права, тому вона підлягає скасуванню на підставі ст. 379 ЦПК України, а справа направленню для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, Вінницький апеляційний суд у складі колегії суддів,

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити.

Ухвалу  Козятинського міськрайонного суду Вінницької області від 09 липня 2020 року скасувати. 

Справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий                                                 С. К. Медвецький

Судді:                                                               С. Г. Копаничук

                                                                    Т. М. Шемета