ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 листопада 2020 року 
м. Київ
справа № 536/1496/16-а
адміністративне провадження № К/9901/43308/18
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Загороднюка А.Г.,
суддів: Єресько Л.О., Соколова В.М.,
розглянувши у попередньому судовому засіданні касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Кременчуцького районного суду Полтавської області від 23 січня 2017 року (суддя: Колотієвський О.О.) та ухвалу Харківського апеляційного адміністративного суду від 25 квітня 2017 року (судді: Рєзнікова С.С., Старостін В.В., Бегунц А.О.) у справі за позовом ОСОБА_1 до Бондарівської сільської ради Кременчуцького району Полтавської області про визнання протиправним дій Бондарівської сільської ради щодо розгляду пропозиції Новогалещинського сільського голови про об`єднання територіальних громад та скасування рішення 8 (позачергової) сесії    Бондарівської сільської ради,
УСТАНОВИВ:
Короткий зміст позовних вимог та їх обґрунтування
ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулась до суду з адміністративним позовом  до Бондарівської сільської ради Кременчуцького району Полтавської області (далі - відповідач), в якому, з урахуванням уточнень до позовних вимог просила:
-  скасувати рішення 8 (позачергової) сесії Бондарівської сільської ради «Про надання згоди на добровільне об`єднання територіальних громад та делегування представників до спільної робочої групи» від 06 вересня 2016 року;
- визнати протиправними дії Бондарівської сільської ради Кременчуцького району Полтавської області, пов`язані з розглядом пропозиції Новогалещинського селищного голови щодо об`єднання територіальних громад сіл Бондарі, Остапці, Ревівка, Заруддя Бондарівської сільської ради та селища Нова Галещина, сіл Горбані, Велика Безуглівка Новогалещинської селищної ради в Новогалещинську територіальну громаду з центром в селищі Нова Галещина.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що громадське обговорення пропозиції Новогалещинського селищного голови від 15 серпня 2016 року про надання згоди на добровільне об`єднання територіальних громад сіл Бондарі, Остапці, Василенки, Ревівка, Заруддя Бондарівської сільської ради, селища Нова Галещина, сіл Горбані, Велика Безуглівка Новогалещинської селищної ради в Новогалещинську територіальну громаду з центром у селищі Нова Галещина та     делегування Бондарівського сільського голову ОСОБА_11, секретаря сільської ради ОСОБА_2 , спеціаліста-землевпорядника сільської ради ОСОБА_3 , головного бухгалтера сільської ради ОСОБА_12, депутатів сільської ради ОСОБА_13, ОСОБА_4 до складу робочої групи з підготовки проектів рішень щодо добровільного об`єднання територіальних громад не проводилося належним чином, проведено в більш короткий термін ніж 30 днів, вказаних в законі.
При цьому, позивач наполягає на тому, що рішенням «народного віче» від 11 вересня 2016 року не дано згоди на об`єднання Бондарівської сільської громади з Новогалещинською територіальною громадою.
Короткий зміст рішень судів попередніх інстанцій.
Постановою Кременчуцького районного суду Полтавської області від 23 січня 2017 року, залишеною без змін ухвалою Харківського апеляційного адміністративного суду від 25 квітня 2017 року, у задоволенні позову відмовлено повністю.
Рішення судів попередніх інстанції мотивовані тим, що відповідачем дотримано процедуру громадського обговорення пропозиції щодо ініціювання добровільного об`єднання територіальних громад відповідно до вимог частин 3,4 статті п`ятої  та частини 2 статті 7 Закону України "Про добровільне об" єднання територіальних громад", у зв`язку з чим спірне    рішення 8 (позачергової) сесії Бондарівської сільської ради «Про надання згоди на добровільне об`єднання територіальних громад та делегування представників до спільної робочої групи» від 06 вересня 2016 року прийняте з дотриманням критеріїв, наведених у частини третій статті 2 КАС України ( у редакції до 15 грудня 2017 року).
При цьому, судами першої та апеляційної інстанцій було враховано, що в громадському обговоренні пропозиції щодо добровільного об`єднання взяли участь 441 члени Бондарівської  територіальної громади, з яких "за" об`єднання висловилося 432 особи. 
Тому суди з врахуванням кількості жителів Бондарівської  сільської ради та результатів анкетування дійшли висновку, що переважна більшість жителів Бондарівської сільської ради висловилась за об`єднання територіальних громад.
Натомість суди вказували, що наявність    інших протоколів зборів «народного віче» громадян сіл Бондарівської територіальної громади, не свідчить про неналежність письмових доказів (анкет, протоколу, звіту)    наданих відповідачем, оскільки після проведення громадських обговорень щодо добровільного об`єднання громадян в територіальну громаду, не виключається можливість проведення додаткових обговорень по інших питаннях місцевого значення. Крім того, вказане "віче" проведено після прийняття рішення Бондарівською сільською радою від 06 вересня 2016 року, а кількість його учасників, яка зафіксована у протоколі (169) та належність до Бондарівської територіальної громади не встановлена і не підтверджена  поясненнями сторін, свідків, а також електронним носієм інформації (dvd-диском).
Короткий зміст та обґрунтування вимог касаційної скарги.
Позивач у касаційній скарзі вказує на порушення судами попередніх інстанцій норм матеріального та процесуального права, вважає, що висновки судів не відповідають фактичним обставинам справи, а тому просить оскаржувані судові рішення скасувати та ухвалити постанову про задоволення позову в повному обсязі.
Скаржниця наводить доводи, аналогічні її позовній заяві та апеляційній скарзі на рішення суду першої інстанції. Зокрема, зазначає, що жодного громадського обговорення щодо об`єднання територіальних громад та делегування представників до спільної робочої групи здійснено не було. Вказує, що вона та значна частина жителів Бондарівської сільської ради не були повідомлені ні про таке обговорення, ні про можливість взяти в ньому участь за місцем проживання у с. Бондарі, с. Остапці, с. Заруддя, с. Ревівка, с. Василенки.
Скаржниця зазначає, що протоколом «народного віче» жителів громади Бондарівської сільської ради за місцем проживання з питання добровільності об`єднання із селищем міського типу Нова Галещина Козельщинського району Полтавської області, або самостійності у складі Кременчуцького району у кількості 168 осіб із 169 присутніх вирішено: 
- направити до Президента України, Служби безпеки України, Прокуратури Полтавської області, Полтавської обласної ради, Полтавської обласної державної адміністрації, до територіальних громад Кременчуцького району листа про шахрайські дії Бондарівського сільського голови ОСОБА_5 і депутата Кременчуцької районної ради ОСОБА_6, вчинені в ході процесу підготовки до об`єднання із селищем Нова Галещина Козельщинського району Полтавської області, які порушують принцип добровільності даного процесу і зневажають думку громади Бондарівської сільської ради.
- залишитися самостійною Бондарівською сільською радою у складі Кременчуцького району, відмовити Ново Галещинській селищній раді Козельщинського району на пропозицію приєднання до її складу. Про прийняте рішення повідомити засобам масової інформації.
Скаржниця зазначає, що Порядком проведення громадського обговорення з питань добровільного об`єднання територіальних громад, затвердженим рішенням 45-ої сесії 6 скликання Бондарівської сільської ради Кременчуцького район- Полтавської області від 18 травня 2015 року не передбачено такої форми проведення громадського обговорення як анкетування, а передбачено форму обговорення «анкетування за круглим столом». 
Тому,  результати анкетування, про які йде мова в оскаржуваних рішеннях суду попередніх інстанцій, так як і саме анкетування, не е належними та допустимим доказами проведення громадського обговорення пропозиції щодо добровільного об`єднання територіальних громад.  
Також вказує, що судами помилково взято до уваги таку форму громадського обговорення як опитування, оскільки така форма не передбачена вказаним Порядком від 18 травня 2015 року.
Крім того, позивачка зазначає, що протокол анкетування мешканців сіл Бондарі, Заруддя, Ревівка, Остапці та Василенки Бондарівської сільської ради, щодо добровільного об`єднання громад селища Нова Галещина, сіл Велика Безуглівка, Горбані Новогалещинської селищної ради та сіл Бондарі, Остапці, Заруддя, Ревівка, Василенки Бондарівської сільської ради в територіальну громаду з центром в селищі Нова Галещина Полтавської області від 22 серпня 2016 року, акт лічильної комісії 22 серпня 2016 року, звіт за результатами громадського обговорення (анкетування) не є належними та допустимими доказами проведення анкетування відповідно до Закону України «Про добровільне об`єднання територіальних громад».
Також вказує, що відсутність громадського обговорення виключає відповідно до частини 2 статті 6 Закону України «Про добровільне об`єднання територіальних громад» надання згоди на добровільне об`єднання територіальних громад та делегування представника (представників) до спільної робочої групи або про відмову в наданні згоди. 
Тому на переконання скаржниці, спірне рішення 8 (позачергової) сесії сьомого скликання Бондарівської сільської ради Кременчуцького району Полтавської області від 06 вересня 2016 року «Про надання згоди на добровільне об`єднання територіальних громад та делегування представників до спільної робочої групи» є протиправним та підлягає скасуванню.
Позиція інших учасників справи.
Відповідач у відзиві на касаційну скаргу просить залишити її без задоволення, а рішення судів попередніх інстанцій без змін. 
Рух касаційної скарги
Ухвалою Вищого адміністративного суду України від 23 травня 2017 року відкрито касаційне провадження на постанову Кременчуцького районного суду Полтавської області від 23 січня 2017 року та ухвалу Харківського апеляційного адміністративного суду від 25 квітня 2017 року.
21 березня 2018 року касаційну скаргу передано для розгляду до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду відповідно до підпункту 4 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).
За результатом автоматизованого розподілу справи між суддями справу передано для розгляду колегії суддів у складі: (суддя-доповідач) Бучик А.Ю., (судді) Гімон М.М., Мороз Л.Л.
За результатом повторного автоматизованого розподілу справи між суддями, у зв`язку зі зміною спеціалізації та введенням до іншої судової палати судді Гімона М.М. справу передано для розгляду колегії суддів у складі: (суддя-доповідач) Бучик А.Ю., (судді) Мороз Л.Л., Рибачук А.І.
Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 10 листопада 2020 року задоволено заяви суддів Бучик А.Ю.,   Мороз Л.Л. та Рибачука А.І.   про самовідвід. Відведено суддів Бучик А.Ю.,   Мороз Л.Л. та Рибачука А.І.   від участі у розгляді справи   № 536/1496/16-а за   цим позовом. Справу передано на повторний автоматизований розподіл.
За результатом повторного автоматизованого розподілу справи між суддями справу передано для розгляду колегії суддів у складі: (суддя-доповідач) Загороднюк А.Г. (судді), Єресько Л.О., Соколов В.М.
Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду ухвалою від 06 травня 2020 року зазначену адміністративну справу призначив до розгляду.
Установлені судами попередніх інстанцій обставини справи.
15 серпня 2016 року Новогалещинська селищна рада надіслала до Бондарівської сільської ради пропозицію щодо добровільного об`єднання в територіальну громаду з центром смт. Нова Галещина сіл Бондарі, Остапці, Заруддя, Ревівка, Василенки Бондарівської сільської ради та сіл Горбані, Велика Безуглівка, смт. Нова Галещина, оскільки ці населені пункти мають спільні особливості розвитку, суміжну соціально-економічну інфраструктуру, територіальні громади мають історичні, природні, етнічні, культурні передумови для об`єднання, що дозволить досягти ефективного вирішення за взаємною згодою питань місцевого значення, що зачіпають інтереси їх територіальних громад.
З метою проведення громадських обговорень вказаної пропозиції, Бондарівським сільським головою прийнято розпорядження № 35 від 15 серпня 2016 року про вивчення звернення (пропозиції) Новогалещинського селищного голови та проведення громадського обговорення в строк до 30 днів. Враховуючи необхідність залучення якомога більшої кількості учасників громадського обговорення, відповідно до розпорядження голови Бондарівської сільської ради № 36 від 15 серпня 2016 року, Порядку проведення громадських обговорень з питань добровільного об`єднання територіальних громад, затвердженого рішенням 45-ої сесії 6 скликання від 18 травня 2015 року формою громадського обговорення було визначено «опитування шляхом анкетування», яке було доручено провести ОСОБА_6 , жительці с. Заруддя та депутату Кременчуцької районної ради. Нею створена робоча група, де ОСОБА_6 була головою, а членами: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 . За результатами проведення анкетування було складено відповідний протокол, акт лічильної комісії та звіт про проведення громадського обговорення. З 441 громадян Бондарівської сільської громади, охоплених анкетуванням, за об`єднання висловилося 432 особи. Результати обговорення розглянуті на сесії Бондарівської сільської ради.
06 вересня 2016 року Бондарівська сільська рада рішенням 8 (позачергової) сесії надала згоду на добровільне об`єднання територіальних громад сіл    Бондарі, Остапці, Василенки, Ревівка, Заруддя Бондарівської сільської ради, селища Нова Галещина, сіл Горбані, Велика Безуглівка Новогалещинської селищної ради в Новогалещинську територіальну громаду з центром у селищі Нова Галещина та делегувала своїх представників в робочу групу.
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги з посиланням на норми права, якими керувався суд касаційної інстанції
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам касаційної скарги, а також виходячи з меж касаційного перегляду справи, визначених статтею 341 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України, у редакції до 08 лютого 2020 року) колегія суддів зазначає наступне.
Частиною другою статті 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією України та законами України.
Відповідно до статті 26 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються такі питання, зокрема, прийняття рішень з питань адміністративно-  територіального устрою в межах і порядку, визначених цим та іншими законами.
Згідно з статтею 42 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" сільський, селищний, міський голова: забезпечує здійснення у межах наданих законом повноважень органів виконавчої влади на відповідній території, додержання Конституції та законів України, виконання актів Президента України та відповідних органів виконавчої влади; організує в межах, визначених цим Законом, роботу відповідної ради та її виконавчого комітету; підписує рішення ради та її виконавчого комітету; скликає сесії ради, вносить пропозиції та формує порядок денний сесій ради і головує на пленарних засіданнях ради; представляє територіальну громаду, раду та її виконавчий комітет у відносинах з державними органами, іншими органами місцевого самоврядування, об`єднаннями громадян, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форм власності, громадянами, а також у міжнародних відносинах відповідно до законодавства; видає розпорядження у межах своїх повноважень.
Приписами частини 2 статті 6 Закону України «Про добровільне об`єднання територіальних громад» № 157-УІІІ від 05 лютого 2015 року (далі - Закон № 157) сільський, селищний, міський голова суміжної територіальної громади забезпечує вивчення пропозиції щодо добровільного об`єднання територіальних громад та її громадське обговорення, яке проводиться протягом 30 днів з дня надходження такої пропозиції. Після завершення громадського обговорення пропозиція подається до відповідної ради на наступну сесію для прийняття рішення про надання згоди на добровільне об`єднання територіальних громад та делегування представника (представників) до спільної робочої групи або про відмову в наданні згоди.
У частині 4 статті 5 Закону № 157 зазначається, що порядок проведення громадського обговорення з питань, передбачених цим Законом, визначається сільською, селищною, міською радою. Однак, вище вказаним законом, а також іншими нормативно-правовими актами не визначено порядок проведення такого громадського обговорення. Крім того, Закон № 157 не дає визначення «громадське обговорення», не визначає умов щодо кількості членів територіальних громад, які залучаються до обов`язкового громадського обговорення. Водночас у частині 2 статті 7 Закону № 157 зазначається, що громадське обговорення може проводитися у формі громадських слухань, зборів громадян, інших форм консультацій з громадськістю.
Відповідно до Порядку проведення консультацій з громадськістю з питань формування та реалізації державної політики, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 3 листопада 2010 року № 996, зокрема, однією із формою консультацій із громадськістю є вивчення громадської думки, що здійснюється шляхом проведення опитування та анкетування громадян.
Таким чином, Законом України «Про добровільне об`єднання територіальних громад» № 157-VІІІ від 05 лютого 2015 року передбачена можливість проведення громадського обговорення пропозиції щодо добровільного об`єднання територіальних громад шляхом проведення опитування та анкетування членів територіальної громади.
Ґрунтуючись на положеннях чинного законодавства України, відповідно до частини 1 статті 6 Закону № 157, 15 серпня 2016 року Новогалещинська селищна рада надіслала до Бондарівської сільської ради повторну пропозицію щодо добровільного об`єднання в територіальну громаду з центром смт. Нова Галещина сіл Бондарі, Остапці, Заруддя, Ревівка, Василенки Бондарівської сільської ради та сіл Горбані, Велика Безуглівка, смт. Нова Галещина.
З моменту отримання вищезазначеної пропозиції, Бондарівська сільська рада розпочала процес громадського обговорення відповідно до Закону України «Про добровільне об`єднання територіальних громад».
Діючи в межах чинного законодавства України, Бондарівська сільська рада після отримання пропозиції від Новогалещинського селищного голови про об`єднання територіальних громад відповідно до Порядку проведення громадських обговорень з питань добровільного об`єднання територіальних громад, затвердженого рішенням 45-ої сесії 6 скликання від 18 травня 2015 року забезпечила, вивчення даної пропозиції, її громадське обговорення.
Вказаним Порядком проведення громадських обговорень з питань добровільного об`єднання територіальних громад визначено наступні форми громадського обговорення: конференція, форум, анкетування, засідання за круглим столом, зустрічі, електронна консультація, теле- або радіо дебати тощо. Відповідно до пункту 3  Порядку проведення громадських обговорень з питань добровільного об`єднання територіальних громад Бондарівська сільська рада самостійно визначає форми його проведення.
При цьому, згідно з пунктом 5 Порядку рішення про проведення громадського обговорення приймається його організатором з урахуванням вимог, установлених Законом України «Про добровільне об`єднання територіальних громад» і повинно містити питання, що виноситься на громадське обговорення, строк його проведення та імена відповідальних осіб.
Відповідно до частини 2 статті 6 Закону України «Про добровільне об`єднання територіальних громад» саме на голову сільської ради покладені обов`язки стосовно забезпечення вивчення пропозиції щодо добровільного об`єднання територіальних громад та її громадське обговорення.
З огляду на вищевикладене, відповідно до Порядку проведення громадських обговорень з питань добровільного об`єднання територіальних громад від 18 травня 2015 року, частини  2 статті 6 Закону України «Про добровільне об`єднання територіальних громад», статей 42, 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» головою Бондарівської сільської ради ОСОБА_5 , було прийнято розпорядження № 35 від 15 серпня 2016 року, про вивчення звернення (пропозиції) Новогалещинського селищного голови та проведення громадського обговорення об`єднання територіальних громад Бондарівської сільської та Новогалещинської селищної рад в строк до 30 днів. Враховуючи необхідність залучення більшої кількості учасників громадського обговорення, відповідно до розпорядження голови Бондарівської сільської ради № 36 від 15 серпня 2016 року, Порядку проведення громадських обговорень з питань добровільного об`єднання територіальних громад, затвердженого рішенням 45-ої сесії 6 скликання від 18 травня 2015 року формою громадського обговорення було визначено  анкетування.
Як свідчать матеріали справи та встановлено судами попередніх інстанцій, за результатами проведеного громадського обговорення у формі анкетування членів територіальної громади Бондарівської сільської ради, було складено відповідний протокол, акт лічильної комісії та звіт про проведення громадського обговорення, згідно яких, участь в обговоренні питання добровільного об`єднання територіальних громад з центром смт. Нова Галещина сіл Бондарі, Остапці,, Заруддя, Ревівка, Василенки Бондарівської сільської ради та сіл Горбані, Велика Безуглівка, смт Нова Галещина прийняли 441 чоловік, з яких «за» висловилось 432, «проти» - 3, утримались 6 чоловік. Результати обговорення питання громадського об`єднання розглянуті на сесії Бондарівської сільської ради.
Таким чином, суди попередніх інстанцій дійшли правильного висновку, що відповідачем Бондарівською сільською радою дотримано вимоги Закону України «Про добровільне об`єднання територіальних громад» № 157-VІІІ від 05 лютого 2015 року стосовно необхідності проведення громадських обговорень (слухань), які передували прийняттю рішення від 06 вересня 2016 року про об`єднання територіальних громад, підтвердженням чого є відповідні анкети, протокол, акт лічильної комісії та її звіт від 22 серпня 2016 року.
Крім того, судами вивчено анкети всіх осіб, що приймали участь у обговоренні пропозиції щодо об`єднання територіальних громад. Жодна з анкет не визнана недійсною, належність підписів особам, що приймали участь у анкетуванні, ніяким чином не спростовано і громадське обговорення відбулося і проводилося шляхом анкетування.
Разом з цим, колегія судів зазначає, що наявність    інших протоколів зборів «народного віче» громадян сіл Бондарівської територіальної громади, які наявні в матеріалах справи та датовані 11 вересня 2016 року    не свідчить про неналежність письмових доказів (анкет, протоколу, звіту)    наданих відповідачем, оскільки після проведення громадських обговорень щодо добровільного об`єднання громадян у територіальну громаду, не виключається можливість проведення додаткових обговорень по іншим питанням місцевого значення. Крім того, вказане "віче" проведено після прийняття рішення Бондарівською сільською радою від 06 вересня 2016 року, а кількість його учасників, яка зафіксована у протоколі (169) та належність до Бондарівської територіальної громади не відповідає дослідженим відео матеріалам у судовому засіданні судів попередніх інстацній.
Таким чином, громадське обговорення пропозиції щодо ініціювання добровільного об`єднання територіальних громад проведено відповідно до вимог частин 3,4 статті 5 та частин 2 статті 7 Закону України "Про добровільне об`єднання територіальних громад".
Крім того,  доводи позивача щодо порушення відповідачем процедури прийняття спірного рішення не є підставою для його скасування, так як показовим є те, що переважна більшість жителів Бондарівської сільської ради висловилась за об`єднання територіальних громад, а саме 432 особи.
Саме по собі порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом. 
Виходячи із міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акта, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття. 
Так, дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків. Разом із тим, не кожен дефект акта робить його неправомірним. 
Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність. 
Верховний Суд перевірив доводи касаційної скарги на предмет законності судових рішень виключно в межах заявлених в суді першої інстанції вимог та які безпосередньо стосуються правильності застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального і дотримання норм процесуального права, у зв`язку із чим, не вдається до аналізу і перевірки інших доводів, які за своїм змістом зводяться до переоцінки доказів та встановлення обставин, які належним чином перевірені судами попередніх інстанцій.  
Оскаржувані судові рішення відповідають критерію обґрунтованості судового рішення.
Верховний Суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії» (Віііг Тоща V. Зраіп) серія А. 303-А; пункт 29).
Висновки за результатами розгляду касаційних скарг
Пунктом 2 розділу 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону України від 15 січня 2020 року № 460-ІХ «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» установлено, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.
Оскаржувані судові рішення ґрунтуються на правильно встановлених фактичних обставинах справи, яким надана належна юридична оцінка із правильним застосуванням норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, а суди під час розгляду справи не допустили порушень процесуального закону, які призвели або могли призвести до неправильного вирішення справи.
Згідно з пунктом 1 частини першої статті 349 КАС України суд касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги залишає судові рішення судів першої та (або) апеляційної інстанцій без змін, а касаційну скаргу без задоволення.
За змістом частини першої статті 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.
Таким чином, зважаючи на приписи статті 350 КАС України, касаційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін.
Висновки щодо розподілу судових витрат
З огляду на результат касаційного розгляду судові витрати розподілу не підлягають.
Керуючись статтями 341, 343, 349, 350, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, -
ПОСТАНОВИВ:
Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Постанову Кременчуцького районного суду Полтавської області від 23 січня 2017 року та ухвалу Харківського апеляційного адміністративного суду від 25 квітня 2017 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не оскаржується.

Суддя-доповідач:                                                   А.Г. Загороднюк

Судді                                                                       Л.О.Єресько

                                                                        В.М. Соколов