Ухвала
 
30 жовтня 2020 року
м. Київ
справа № 766/15310/19
провадження № 51-5250ск20
Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого          ОСОБА_1 ,
суддів                        ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши касаційну скаргу  ОСОБА_4 на ухвалу Херсонського апеляційного суду від 21 липня 2020 року про відмову у відкритті провадження за його заявою 
про перегляд судового рішення за виключними обставинами,
встановив: 
ухвалою Херсонського апеляційного суду від 21 липня 2020 року відмовлено у відкритті провадження за заявою ОСОБА_4 про перегляд за виключними обставинами ухвали Херсонського апеляційного суду від 01 жовтня 2019 року, 
якою відмовлено у відкритті провадження за його апеляційною скаргою на ухвалу слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області від 25 вересня 
2019 року, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених службових осіб Херсонської місцевої прокуратури, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.
ОСОБА_4 звернувся до суду з касаційною скаргою на ухвалу Херсонського апеляційного суду від 21 липня 2020 року.
Перевіривши касаційну скаргу на відповідність вимогам ст. 427 КПК, колегія суддів дійшла висновку, що її слід залишити без руху, встановивши строк для усунення недоліків.
Так, за змістом ст. 427 КПК, в касаційній скарзі, крім іншого, має бути наведено обґрунтування вимог особи, яка подала касаційну скаргу, із зазначенням того, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судового рішення.
Підстави для скасування або зміни судового рішення судом касаційної інстанції визначено у ч. 1 ст. 438 КПК. При вирішенні питання про наявність зазначених підстав суд касаційної інстанції має керуватися статями 412–413 КПК.
Отже, посилаючись на незаконність судових рішень, особа, яка подає касаційну скаргу, повинна вказати на конкретні порушення закону, передбачені у ст. 438 КПК,
що є підставою для їх зміни чи скасування, а також належним чином обґрунтувати свої доводи. 
Втім, ОСОБА_4 у касаційній скарзі, вказуючи на незаконність ухвали Херсонського апеляційного суду від 21 липня 2020 року, не посилається на конкретні порушення закону, передбачені у ст. 438 КПК, що були б підставою для скасування цього рішення.
Крім того, ОСОБА_4 не наводить обґрунтування своїм вимогам щодо скасування оскарженого судового рішення та взагалі не зазначає, у чому саме полягає його незаконність чи необґрунтованість, що суперечить вимогам, передбаченим п. 4 ч. 1 ст. 427 КПК.
Окрім цього,згідно з ч. 5 ст. 427 КПК до касаційної скарги додається копія судового рішення, що оскаржується, яку ОСОБА_4 до своєї скарги не долучив.
Таким чином, зважаючи на те, що суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах касаційної скарги, наявність вказаних недоліків та відсутність у скарзі належного обґрунтування перешкоджає вирішенню питання про відкриття касаційного провадження.
Відповідно до ст. 429 КПК суд касаційної інстанції, встановивши, що касаційну скаргу подано без додержання вимог, передбачених ст. 427 КПК, постановляє ухвалу
про залишення касаційної скарги без руху, в якій зазначаються недоліки скарги
і встановлюється строк, необхідний для їх усунення, що не може перевищувати п`ятнадцяти днів із дня отримання ухвали особою, котра подала касаційну скаргу.
Врахувавши вищенаведене, керуючись положеннями ст. 429 КПК, з огляду
на те, що касаційну скаргу подано без додержання вимог, передбачених ст. 427 КПК, колегія суддів дійшла висновку, що скаргу необхідно залишити без руху і надати строк на усунення недоліків.
Керуючись ст. 429 КПК, Суд
постановив:
Касаційну скаргу  ОСОБА_4 залишити без руху та встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків касаційної скарги – п`ятнадцять днів з дня її отримання.
Роз`яснити, що касаційна скарга повертається в разі, якщо особа в установлений строк не усунула недоліків касаційної скарги, залишеної без руху.
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
ОСОБА_1 	ОСОБА_5 	ОСОБА_3 	
Судді: