ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09 листопада 2020 року	Львів	Справа № 595/1594/20 пров. № А/857/13422/20	

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді                                          Ільчишин Н.В., 
суддів                                                             Гуляка В.В., Гудима Л.Я.,
за участі секретаря судового засідання      Савки С.Р.,
розглянувши у судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Кандидата на вибори Бучацького міського голови Чортківського району Тернопільської області ОСОБА_1 на рішення Бучацького районного суду Тернопільської області від 05 листопада 2020 року (головуючого судді Тхорик І.І., ухвалене у відкритому судовому засіданні м. Бучач о 19 год. 09 хв.) у справі №595/1594/20 за позовом Кандидата на вибори Бучацького міського голови Чортківського району Тернопільської області ОСОБА_1 до Дільничної виборчої комісії № 610150 Бучацької міської територіальної виборчої комісії Чортківського району Тернопільської області третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Кандидат на вибори Бучацького міського голови Чотківського району Тернопільської області ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування протоколу дільничної виборчої комісії та зобов`язання вчинити дії,-
ВСТАНОВИВ:

Кандидат на вибори Бучацького міського голови Чортківського району Тернопільської області ОСОБА_1 28.10.2020 звернувся в суд з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог до Дільничної виборчої комісії № 610150 Бучацької міської територіальної виборчої комісії Чортківського району Тернопільської області судом залучено третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Кандидат на вибори Бучацького міського голови Чотківського району Тернопільської області ОСОБА_2 в якому просить визнати протиправним та скасувати протокол дільничної виборчої комісії про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці № 610150 з виборів Бучацького міського голови Чортківського району Тернопільської області без номеру від 25 жовтня 2020 року, зобов`язати Дільничну виборчу комісію № 610150 Бучацької міської територіальної виборчої комісії Чортківського району Тернопільської області прийняти рішення, яким визнати недійсним голосування на виборчій дільниці № 610150 з виборів Бучацького міського голови Чортківського району Тернопільської області.
Рішенням Бучацького районного суду Тернопільської області від 05 листопада 2020 року в задоволенні позовних вимог відмовлено.
Не погодившись із рішенням суду першої інстанції Кандидат на вибори Бучацького міського голови Чортківського району Тернопільської області ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, яку обґрунтовує тим, що судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення допущено порушення норм процесуального та матеріального права, просить рішення суду скасувати та ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі з мотивів наведених в апеляційній скарзі.
Відповідач та третя особа своїм правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористалися, відповідно до частини 4 статті 304 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.
Представник позивача адвокат Пасічник Андрій Зіновійович у судовому засіданні апеляційну скаргу підтримав, просить апеляційну скаргу задовольнити, а судове рішення скасувати та ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити повністю.
Відповідач явку уповноваженого представника у судове засідання апеляційного суду не забезпечив належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи в порядку статті 268 КАС України.
Представник третьої особи ОСОБА_3 у судовому засіданні апеляційного суду проти апеляційної скарги заперечив, просив скаргу залишити без задоволення, а рішення суду без змін.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги у їх сукупності, колегія суддів дійшла висновку, що подана скарга не підлягає задоволенню з наступних мотивів. 
Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, що 20.07.2020 постановою Верховної Ради України «Про призначення чергових місцевих виборів у 2020 році» призначено чергові вибори депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів на неділю 25 жовтня 2020 року.
Постановою Центральної виборчої комісії «Про перші вибори депутатів сільських, селищних, міських рад; територіальних громад і відповідних сільських, селищних, міських голів 25 жовтня 2020 року» від 08.08.2020 №160 призначено на неділю, 25.10.2020, перші вибори депутатів сільських, селищних, міських рад територіальних громад і відповідних сільських, селищних, міських голів.
Протоколом дільничної виборчої комісії про підрахунок голосів на виборчій дільниці № 610150 з виборів Бучацького міського голови Чортківського району Тернопільської області встановлені результати виборів на виборчій дільниці № 610150.
ОСОБА_1 як кандидат на посаду Бучацького міського голови Чортківського району Тернопільської області не погоджуючись із прийнятим протоколом дільничної виборчої комісії про підрахунок голосів на виборчій дільниці № 610150 вважаючи що були порушення виборчого законодавства звернувся до суду з підстав його протиправності та скасування.
Відмовляючи в задоволенні позовних вимог суд першої інстанції дійшов висновку, що на підтвердження зазначених у позовній заяві порушень на виборчій дільниці № 610150 позивачем не надано жодного акту чи будь-якого іншого документу, який би свідчив про наявність порушень під час здійснення голосування.
Даючи правову оцінку оскаржуваному судовому рішенню та доводам апелянта, що викладені у апеляційній скарзі, суд апеляційної інстанції виходить із такого.
Згідно вимог частини 1 статті 16 Виборчого кодексу України голосування на виборах в Україні є таємним. Контроль за змістом волевиявлення виборців, встановлення або розголошення змісту волевиявлення конкретного виборця будь-яким чином забороняється. 
Положенням статті 17 Виборчого кодексу України передбачено, що кожен виборець голосує на виборах особисто. Голосування за інших осіб чи передання виборцем права голосу будь-якій іншій особі забороняється.
Відповідно до статті 19 Виборчого кодексу України виборчі права громадян України захищаються законом. Громадяни мають право на захист своїх виборчих прав та інших прав на участь у виборчому процесі шляхом оскарження порушень до відповідних виборчих комісій або у судовому порядку. За порушення виборчих прав громадян винні особи несуть відповідальність у порядку, встановленому законом. Забезпечення умов для реалізації виборчих прав громадян, дотримання основних засад виборчого права, належне здійснення виборчих процедур і механізмів, передбачених цим Кодексом, точне і достовірне встановлення результатів виборів гарантується. Особи, винні в порушенні законодавства про вибори, виборчих прав виборців, кандидатів, партій (організацій партій) - суб`єктів виборчого процесу, притягаються до кримінальної, адміністративної або іншої відповідальності в порядку, встановленому законом.
Відповідно до частини 1 статті 33 Виборчого кодексу України, виборчі комісії є спеціальними колегіальними органами, уповноваженими організовувати підготовку та проведення виборів і забезпечувати реалізацію виборчих прав громадян України, додержання та однакове застосування виборчого законодавства.
Згідно частини 5 статті 33 Виборчого кодексу України дільничні виборчі комісії в межах повноважень, визначених цим Кодексом, забезпечують організацію підготовки та проведення загальнодержавних і місцевих виборів у межах відповідних виборчих дільниць.
Частина 12 статті 36 Виборчого кодексу України встановлює, що на засіданні окружної, територіальної або дільничної виборчої комісії у день голосування, зокрема, при підрахунку голосів виборців на виборчій дільниці, встановленні підсумків голосування в межах виборчого округу, у разі присутності менше ніж двох третин членів комісії від складу комісії рішення комісії приймається не менше ніж двома третинами голосів від числа членів комісії, присутніх на засіданні комісії.
Відповідно до частин 14, 15, 16 статті 36 Виборчого кодексу України, рішення виборчої комісії, прийняте в межах її повноважень, є обов`язковим для виконання.
Рішення виборчої комісії, що суперечить законодавству України або прийнято з перевищенням її повноважень, може бути скасовано виборчою комісією вищого рівня або судом. У такому разі виборча комісія вищого рівня має право прийняти рішення по суті питання.
Заяви, скарги та інші документи, що надійшли до виборчої комісії, мають право приймати члени відповідної виборчої комісії, уповноважені на це її рішенням. Усі заяви, скарги та інші документи приймаються та реєструються у виборчій комісії у порядку, встановленому Центральною виборчою комісією.
Згідно частини 3 статті 37 Виборчого кодексу України, рішення виборчої комісії з розглянутого питання письмово оформляється у формі постанови.
Частина 6 статті 37 Виборчого кодексу України вказує, що виборча комісія складає акти та протоколи. Акт комісії засвідчує певний факт або певну подію, виявлену і визнану комісією. Протокол комісії встановлює підсумки певних дій, виконаних комісією. Акти і протоколи виборчої комісії складаються у випадках, передбачених цим Кодексом, за формами, затвердженими Центральною виборчою комісією, та у кількості примірників, встановленій цим Кодексом. Акт або протокол комісії підписується всіма присутніми на засіданні членами виборчої комісії, підписи яких скріплюються печаткою виборчої комісії. Перший примірник акта чи протоколу мають право підписати присутні на засіданні кандидати, їх довірені особи, уповноважені представники партій (місцевих організацій партій), кандидатів, уповноважені особи партій, офіційні спостерігачі.
Частиною 1 статті 62 Виборчого кодексу України встановлено, що голосування проводиться у спеціально відведених та облаштованих приміщеннях, в яких обладнуються кабіни для таємного голосування та визначаються місця видачі виборчих бюлетенів і встановлення виборчих скриньок. Обладнання приміщення для голосування покладається на дільничну виборчу комісію.
Згідно частини 6 статті 64 Виборчого кодексу України у разі скасування судом рішення виборчої комісії, у тому числі з питання визнання голосування на виборчій дільниці недійсним, встановлення підсумків голосування та результатів виборів, рішення з цього питання приймає виборча комісія, рішення якої було скасовано, або відповідна виборча комісія вищого рівня на підставі рішення суду. При цьому, якщо рішення не було скасовано з формальних підстав, виборча комісія не може прийняти рішення, яке по суті повторює скасоване рішення.
Відповідно до частини 1 статті 66 Виборчого кодексу України скарга до виборчої комісії може бути подана суб`єктом звернення зі скаргою протягом двох днів після прийняття рішення, вчинення дії чи бездіяльності суб`єктом оскарження, за винятком випадків, зазначених у частинах другій і третій цієї статті.
Згідно із частиною 3 статті 66 Виборчого кодексу України скарга щодо рішень, дій чи бездіяльності виборчої комісії, членів виборчих комісій, що мали місце у день голосування, під час підрахунку голосів виборців на виборчій дільниці, встановлення підсумків голосування та/або під час транспортування виборчих документів, може бути подана до виборчої комісії не пізніше наступного дня після дня прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності, але не пізніше часу прийняття відповідною виборчою комісією виборчих документів такої виборчої комісії відповідно до цього Кодексу.
Відповідно до частини 4 статті 66 Виборчого кодексу України обчислення строку оскарження починається з наступного дня після дня прийняття рішення, вчинення дії чи бездіяльності, які оскаржуються.
Відповідно до частини 7 статті 66 Виборчого кодексу України днем подання скарги вважається день фактичного отримання скарги виборчою комісією.
Згідно із частиною 8 статті 67 Виборчого кодексу України суб`єкт звернення може у скарзі заявляти вимоги про:
1) визнання рішення суб`єкта оскарження таким, що не відповідає вимогам законодавства (є протиправними), порушує виборчі права громадян, права та законні інтереси суб`єкта виборчого процесу та його скасування;
2) визнання дій суб`єкта оскарження такими, що не відповідають вимогам законодавства (є протиправними), порушують виборчі права громадян, права та законні інтереси суб`єкта виборчого процесу та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;
3) визнання бездіяльності суб`єкта оскарження такою, що не відповідає вимогам законодавства (є протиправною), порушує виборчі права громадян, права та законні інтереси суб`єкта виборчого процесу та зобов`язання вчинити певні дії;
4) поновлення в інший спосіб, що не суперечить Кодексу, порушених виборчих прав громадян, прав та законних інтересів суб`єкта виборчого процесу.
Згідно частини 1 статті 69 Виборчого кодексу України скарга, оформлена з дотриманням вимог статті 67 цього Кодексу, розглядається відповідною виборчою комісією на її засіданні не пізніш як на третій день з дня отримання скарги, за винятком випадків, передбачених частинами другою - четвертою цієї статті.
Згідно із частиною 3 статті 69 Виборчого кодексу України скарга щодо порушення, яке мало місце у день голосування, під час підрахунку голосів виборців на виборчій дільниці та/або під час транспортування виборчих документів, розглядається відповідною виборчою комісією у дводенний строк з дня її отримання.
Відповідно до частини 1 статті 70 Виборчого кодексу України скарга, оформлена з додержанням вимог цього Кодексу, розглядається відповідною виборчою комісією на її засіданні.
Згідно частини 2 статті 70 Виборчого кодексу України на засідання виборчої комісії з розгляду скарги обов`язково запрошується суб`єкт звернення зі скаргою, суб`єкт оскарження, заінтересовані особи, зазначені у скарзі.
Відповідно до частин 1-2 статті 72 Виборчого кодексу України рішення суб`єкта розгляду скарги повинно бути законним і обґрунтованим. Перед розглядом скарги по суті виборча комісія вивчає скаргу для встановлення: 1) чи подано скаргу належним суб`єктом звернення зі скаргою, визначеним цим Кодексом; 2) чи віднесено цим Кодексом розгляд скарги до повноважень виборчої комісії (належний суб`єкт розгляду скарги); 3) чи дотримано суб`єктом звернення зі скаргою строки оскарження, встановлені цим Кодексом.
Відповідно до вимог частини 8 статті 72 Виборчого кодексу України при розгляді скарги по суті виборча комісія може задовольнити скаргу повністю або частково чи відмовити в її задоволенні.
Згідно частини 12 статті 72 Виборчого кодексу України якщо виборча комісія при розгляді скарги визнає необхідним проведення перевірки зазначених у скарзі обставин правоохоронними органами, відповідні правоохоронні органи за зверненням виборчої комісії перевіряють ці обставини та вживають відповідних заходів для припинення порушення законодавства у триденний строк з дня отримання звернення виборчої комісії, а якщо таке звернення отримано ними менше ніж за три дні до дня голосування (повторного голосування), у день голосування чи в наступний за ним день - невідкладно. Про наслідки перевірки та вжиті заходи відповідні органи повідомляють виборчу комісію, яка до них звернулася.
Колегія суддів звертає увагу, що скарг щодо рішень, дій чи бездіяльності виборчої комісії, членів виборчих комісій, що мали місце у день голосування на виборчій дільниці № 610150, зокрема зі сторони позивача, не було.
Згідно з частиною 1 статті 239 Виборчого кодексу України, у виборчому процесі можуть брати участь офіційні спостерігачі від організацій партій, які висунули виборчі списки, кандидатів у депутати в багатомандатних виборчих округах, кандидатів на посаду сільського, селищного, міського голови.
Відповідно до пункту 7 частини 7 статті 239 Виборчого кодексу України, офіційний спостерігач від організації партії, кандидата має право скласти акт про виявлення порушення цього Кодексу, що підписується ним та не менш як двома виборцями, які засвідчують факт такого порушення, із зазначенням їхніх прізвищ, імен, по батькові, місця проживання та адреси житла, та подати його до відповідної виборчої комісії чи до суду.
Згідно з частиною 2 статті 248 Виборчого кодексу України, організація проведення голосування та підтримання у приміщенні для голосування належного порядку, забезпечення таємності волевиявлення виборців під час голосування покладаються на дільничну виборчу комісію.
Відповідно до частини 5 статті 248 Виборчого кодексу України, виборчий бюлетень заповнюється виборцем особисто в кабіні для таємного голосування. Під час заповнення виборчого бюлетеня забороняється присутність інших осіб, здійснення фото- та відеофіксації у будь-який спосіб. Виборець, який внаслідок порушення здоров`я (у зв`язку з інвалідністю, тимчасовим розладом здоров`я, віком) не може самостійно заповнити виборчий бюлетень, має право з відома голови або іншого члена дільничної виборчої комісії скористатися допомогою іншого виборця, крім члена виборчої комісії, кандидата у депутати, кандидата на посаду сільського, селищного, міського голови, довіреної особи кандидата, уповноваженої особи організації партії, офіційного спостерігача.
Згідно з частиною 6 статті 248 Виборчого кодексу України, виборець не має права передавати свої виборчі бюлетені іншим особам. Отримання виборчих бюлетенів від інших осіб (крім уповноваженого члена виборчої комісії, який видає виборчі бюлетені), заохочення або змушування виборців до передачі виборчого бюлетеня іншим особам шляхом підкупу, погроз або в інший спосіб забороняється.
Відповідно до частини 10 статті 248 Виборчого кодексу України, виборець особисто опускає заповнені виборчі бюлетені до виборчої скриньки.
Частиною 1 статті 252 Виборчого кодексу України визначено, що дільнична виборча комісія може визнати голосування на виборчій дільниці недійсним у разі встановлення нею порушень вимог цього Кодексу, внаслідок яких неможливо достовірно встановити результати волевиявлення виборців, лише за таких обставин:
1) випадків незаконного голосування (заповнення, опускання виборчого бюлетеня до виборчої скриньки за виборця іншою особою, крім випадків, передбачених  частинами п`ятою, десятою статті 248 цього Кодексу; голосування особами, які не мають права голосу на відповідних виборах; голосування особами, які не включені до списку виборців на виборчій дільниці або включені до нього безпідставно; голосування особою більше ніж один раз) у кількості, що перевищує 5 відсотків кількості виборців, які отримали виборчі бюлетені на виборчій дільниці з відповідних місцевих виборів;
2) знищення або пошкодження виборчої скриньки (скриньок), що унеможливлює встановлення змісту виборчих бюлетенів, якщо кількість цих бюлетенів перевищує 5 відсотків кількості виборців, які отримали виборчі бюлетені на виборчій дільниці з відповідних місцевих виборів;
3) виявлення у виборчих скриньках виборчих бюлетенів у кількості, що перевищує більше ніж на 10 відсотків кількість виборців, які отримали виборчі бюлетені на виборчій дільниці з відповідних місцевих виборів.
Відповідно до частини 2 статті 252 Виборчого кодексу України, у разі виявлення обставин, зазначених у частині першій цієї статті, у кожному випадку дільнична виборча комісія складає відповідний акт, який підписується всіма присутніми членами дільничної виборчої комісії та засвідчується печаткою виборчої комісії. Такий акт (акти) є підставою для розгляду дільничною виборчою комісією питання про визнання голосування на виборчій дільниці з відповідних місцевих виборів у відповідному виборчому окрузі недійсним. 
Рішення дільничної виборчої комісії про визнання голосування на виборчій дільниці недійсним та акт (акти), на підставі якого (яких) прийнято це рішення, додаються до першого примірника протоколу про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці з відповідних місцевих виборів (частина 5 статті 252 Виборчого кодексу України).
Відтак, Виборчий кодекс України передбачає право дільничної виборчої комісії визнавати голосування на виборчій дільниці недійсним.
Таким чином апеляційний суд враховує, що законодавцем визначено вичерпний перелік порушень, у разі виявлення яких виборча комісія може визнати голосування на виборчій дільниці недійсним.
Відповідно до матеріалів справи Бучацьким відділенням поліції Теребовлянського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Тернопільській області відкрито кримінальне провадження № 12020210060000210, внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань 26.10.2020 за частиною 3 статті 158-1 Кримінального кодексу України та в ході здійснення слідчих дій проведено тимчасовий доступ до оригіналів списків виборців на дільничній виборчій комісії Бучацької міської територіальної виборчої комісії Чортківського району Тернопільської області № 610150 з підписами про отримання бюлетенів.
Згідно з частиною 1 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно статті 75 КАС України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.
Статтею 76 КАС України встановлено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Згідно статті 78 КАС України підставою звільнення від доказування є, зокрема, вирок суду в кримінальному провадженні, який набрав законної сили, та який є обов`язковим для адміністративного суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалено вирок в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.
Доводи апелянта, що за фактом порушень виборчого законодавства 25.10.2020 відкрито кримінальне провадження № 12020210060000210, внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань 26.10.2020 за частиною 3 статті 158-1 Кримінального кодексу України не вказують про встановлене на думку позивача порушення виборчого законодавства без прийнятого процесуального рішення щодо притягнення до відповідальності винної особи чи висунення їй підозри.
Апелянт посилається на порушення суду першої інстанції щодо відмови у призначення експертизи, однак як доказ ним до апеляційної скарги долучено висновок експертного дослідження № 3/3-453/20 від 05.11.2020 Тернопільського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України в якому вказано, що в уточненому списку виборців на звичайній виборчій дільниці № 610150, с. Дуліби, Бучацького району, Тернопільської області, який був предметом дослідження суду і щодо якого заявлено питання щодо призначення почеркознавчої експертизи міститься групи підписів, які у різних рядках списків виборців, які отримали бюлетені виконані однією особою.
Відповідно до статті 102 КАС України Суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:
1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;
2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності.
Стаття 108 КАС України встановлює, що висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 90 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивованим у судовому рішенні.
Аналізуючи висновок експертного дослідження №3/3-453/20 від 05.11.2020 Тернопільського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України який вчинений на виконання постанови від 05.11.2020 про призначення попереднього почеркознавчого дослідження внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.10.2020 за №12020210060000210, колегії суддів вважає, що позивач шляхом витребування списків виборців і проведення експертиз просив суд перевірити його припущення про можливі порушення, а не доводив їх наявність. Проте на обґрунтування зазначених тверджень позивачем суду не подано жодних фактичних доказів, які б підтверджували ймовірне отримання бюлетеня іншою особою, не доведено фактів незаконного голосування (заповнення, опускання виборчого бюлетеня до виборчої скриньки за виборця іншою особою, крім випадків, передбачених частинами п`ятою, десятою статті 248 цього Кодексу; голосування особами, які не мають права голосу на відповідних виборах; голосування особами, які не включені до списку виборців на виборчій дільниці або включені до нього безпідставно; голосування особою більше ніж один раз) у кількості, що перевищує 5 відсотків кількості виборців, які отримали виборчі бюлетені на виборчій дільниці № 610150, адже проведене попереднє експертне дослідження вчинене щодо рукописних підписів в уточнених списках виборців на звичайній виборчій дільниці №610150 с. Дуліби, Бучацького району, Тернопільської області, поданий висновок експерта в розумінні Кодексу адміністративного судочинства не є належним, оскільки експертиза призначалась в кримінальному провадженні і є попередньою, експерт не попереджався про кримінальну відповідальність.
Листом Бучацького відділення поліції Теребовлянського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Тернопільській області № 9595/103/03-2020 повідомляється, що за фактом порушення вимог щодо особистого голосування виборцями та голосування іншими особами на дільничних виборчих комісіях Бучацької міської територіальної виборчої комісії Чортківського району Тернопільської області серед яких № 610150 Бучацьким відділенням поліції Теребовлянського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Тернопільській області відкрито кримінальне провадження №12020210060000210, внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань 26.10.2020 року за частиною 3 статті 158-1 Кримінального кодексу України. Станом на 07.11.2020 року в результаті опрацювання списків виборців на дільничних виборчих комісіях Бучацької міської територіальної виборчої комісії Чортківського району Тернопільської області серед яких № 610150, встановлено, що на виборчій дільниці № 610150 Бучацької міської територіальної виборчої комісії Чортківського району Тернопільської області, розташованій за адресою: 48473, Тернопільська обл., Бучацький район, с. Дуліби, вул. Центральна, 49, з загальної кількості виборців, які отримали виборчі бюлетені на відповідній дільниці, яка становить 390 бюлетенів, 13 осіб, що були включені до списку виборців на даній дільниці і нібито отримали бюлетені були відсутні за місцем голосування (як на дільниці, так і за місцем перебування) та не здійснювали особистого голосування. Встановлено, що вказані виборці за результатами перевірки баз даних, допиту свідків перебували за кордоном, або ж постійно проживають за межами Тернопільської області та участі у голосуванні в с.Дуліби не брали.
Однак в даному повідомленні поліції не наведено і до нього не долучено належних і допустимих доказів, що дані особи були відсутні за місцем проживання в день голосування чи задовго до нього, а зазначені в апеляційній скарзі докази є в межах кримінального провадження порушеного за частиною 3 статті 158-1 Кримінального кодексу України, також листом Бучацького відділення поліції Теребовлянського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Тернопільській області № 9595/103/03-2020 на який посилається апелянт вказується про 13 осіб із 390 осіб на виборчій дільниці № 610150, які були відсутні за місцем голосування, що згідно частини 1 статті 252 Виборчого кодексу України не перевищує 5 відсотків кількості виборців, які отримали виборчі бюлетені на виборчій дільниці з відповідних місцевих виборів.
Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до частини 1 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Апеляційний суд враховує, що до суду не подано актів, скарг чи будь-якого іншого документу, який би свідчив про наявність порушень під час здійснення голосування на виборчій дільниці №610150 чи доказів вчинення вказаних дій зафіксованих в день проведення виборів, які могли впливати на вільне волевиявлення виборця.
Отже, враховуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку, що позивачем не доведено, що під час волевиявлення виборців на виборчій дільниці № 610150 відбулися грубі порушення вимог діючого виборчого законодавства, які б у відповідності до положень Виборчого кодексу України мали б наслідком визнання недійсними результатів голосування на цій виборчій дільниці на підставі частини 1 статті 252 Виборчого кодексу України, а тому вимоги позивача про визнання протиправним та скасування протоколу дільничної виборчої комісії про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці № 610150 з виборів Бучацького міського голови Чортківського району Тернопільської області без номеру від 25 жовтня 2020 року не підлягають задоволенню.
Також, не підлягають задоволенню позовні вимоги про зобов`язання Дільничну виборчу комісію № 610150 Бучацької міської територіальної виборчої комісії Чортківського району Тернопільської області прийняти рішення, яким визнати недійсним голосування на виборчій дільниці № 610150 з виборів Бучацького міського голови Чортківського району Тернопільської області, оскільки вони є похідними від вищевказаних позовних вимог.
Колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, доводами апеляційної скарги висновки, викладені в судовому рішенні, не спростовуються і підстав для його скасування не вбачається. 
Відповідно до статті 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Апеляційний суд зазначає, що при поданні апеляційної скарги на рішення суду від 05.11.2020 позивачем не сплачено судового збору. Тому з урахуванням вимог частини дев`ятої статті 273 КАС України питання про його стягнення суд вирішує цією постановою.
Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Станом на 01 січня 2020 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2102,00 грн. Тобто, за одну вимогу немайнового характеру фізична особа має сплатити судовий збір у розмірі 840,80 грн., а подана позивачем позовна заява містить вимогу немайнового характеру, а сплата за апеляційну скаргу на рішення суду, заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду є 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, а тому розмір судового збору за подання апеляційної скарги становить 1261 грн 20 коп., що підлягає стягненню з позивача.
Керуючись ст.ст. 271, 272, 273, 278, 308, 310, 315, 316, 321, 322 КАС України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Кандидата на вибори Бучацького міського голови Чортківського району Тернопільської області ОСОБА_1 - залишити без задоволення.
Рішення Бучацького районного суду Тернопільської області від 05 листопада 2020 року у справі №595/1594/20 - залишити без змін.
Стягнути з ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) на користь держави на рахунок Державної судової адміністрації України (отримувач коштів ГУК у м. Києві/м. Київ/22030106, код ЄДРПОУ 37993783, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача UА908999980313111256000026001, код класифікації доходів бюджету 22030106) судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 1261 (одна тисяча двісті шістдесят одна) гривні 20 коп.
Постанова суду набирає законної сили з моменту проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

                  Головуючий суддя                                          Н.В. Ільчишин

                  Судді                                                                В.В. Гуляк

                                                                                            Л.Я. Гудим