Ухвала
 
11 грудня 2020 року
м. Київ
 
справа № 235/2169/20
провадження № 61-17379ск20 
 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Тітова М. Ю. розглянув касаційну скаргу  ОСОБА_1 на рішення Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 11 червня 2020 рокута постанову Донецького апеляційного суду від 04 листопада 2020 року у справі за позовом  ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Покровської міської ради Донецької області, треті особи: Орган опіки та піклування виконкому Покровської міської ради Донецької області, ОСОБА_2 про оскарження рішення виконкому та призначення опікуна,
встановив:
19 листопада 2020 року  ОСОБА_1 звернулася до Касаційного цивільного суду  у складі Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 11 червня 2020 рокута постанову Донецького апеляційного суду від 04 листопада 2020 року у вищевказаній справі.
Подана касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду судом касаційної інстанції з огляду на наступне.
Відповідно до пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (на яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).
Частиною другою статті 389 ЦПК України визначено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті,           є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:
1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;
2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;
3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;
4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.
У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини другої статті            389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду,     в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні.
У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2 частини другої статті            389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.
У касаційній скарзі  ОСОБА_1 зазначає, що підставами касаційного оскарження рішення Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 11 червня 2020 рокута постанови Донецького апеляційного суду від 04 листопада 2020 року єнеправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права,  а саме:
- суди в оскаржуваних судових рішенняхзастосували норми права без урахування висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у постановахВерховного Суду (пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України);
- відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норм права         у подібних правовідносинах (пункт 3 частини другої статті 389 ЦПК України);
- судові рішення оскаржуються з підстав, передбачених частиною третьою статті 411 ЦПК України (пункт 4 частини другої статті 389 ЦПК України).
Однак, посилаючись на пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК Українияк на підставу касаційного оскарження вказаних судових рішень заявник не зазначилаконкретної постанови Верховного Суду,в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований         в оскаржуваному судовому рішенні
Крім того, подана касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду судом касаційної інстанції, оскільки заявником сплаченосудовий збір у меншому розмірі, ніж це визначено Законом України «Про судовий збір».
Підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що розмір судового збору за подання касаційної скарги становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви    і скарги в розмірі оспорюваної суми.
ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом у березні 2020 року.
Згідно з підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру становить 0, 4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» встановлено, що з 01 січня 2020 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складає 2 102 грн.
У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.
Враховуючи наявність двох позовних вимог немайнового характеру у цій справі, судовий збір за подання касаційної скарги становить 3 363, 20 грн (2 102, 00 грн x 0,4 x 2 x 200%).
До касаційної скарги додано квитанцію про сплату судового збору                               у розмірі 2 522, 41грн.
Отже, заявнику необхідно доплатити судовий збір у розмірі 840, 79 грн.
Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду                 у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102, код ЄДРПОУ: 38004897, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA288999980313151207000026007 , ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: судовий збір (Верховний Суд, 055).
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».
Таким чином, особі, яка подала касаційну скаргу необхідно надати суду нову редакцію касаційної скарги разом із копіями скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи, оформлену відповідно до положень статті 392 ЦПК Україниз урахуванням вимог цієї ухвали та надати квитанцію про доплату судового збору.
Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положеннястатті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
Враховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення її недоліків.
Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,
ухвалив:
Касаційну скаргу  ОСОБА_1 на рішення Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 11 червня 2020 року та постанову Донецького апеляційного суду від 04 листопада 2020 року залишити без руху. 
Встановити для усунення недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали. 
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Суддя                                                                                                    М. Ю. Тітов