У Х В А Л А
4 листопада 2020 року
м. Київ
Справа № 906/1308/19
Провадження № 12-76гс20
Велика Палата Верховного Суду у складі: 
судді-доповідача Бакуліної С.В., 
суддів  Антонюк Н. О., Анцупової Т. О., Британчука В. В., Власова Ю. Л.,              Гриціва М. І., Гудими Д. А., Данішевської В. І., Єленіної Ж. М., Золотнікова О. С., Кібенко О. Р., Князєва В. С., Прокопенка О. Б., Пророка В. В., Рогач Л. І.,                  Сімоненко В. М., Ткачука О. С., Уркевича В. Ю., Яновської О. Г.,
перевіривши наявність підстав для передачі на розгляд Великої Палати Верховного Суду 
справи № 906/1308/19 
за касаційними скаргами Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Лесі Українки 38» та фізичної особи - підприємця Козлової Лариси Борисівни 
на постанову  Північно-західного апеляційного господарського суду від 3 липня 2020 року та рішення Господарського суду Житомирської області від 24 лютого 2020 року 
за позовом  ОСОБА_1 
до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Лесі Українки 38» та фізичної особи - підприємця Козлової Лариси Борисівни
про визнання недійсним договору,
ВСТАНОВИЛА:
ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Житомирської області з позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Лесі Українки 38» (далі - ОСББ «Лесі Українки 38») та фізичної особи - підприємця Козлової Лариси Борисівни (далі - ФОП Козлова Л. Б.) про визнання недійсним договору від 1 квітня 2018 року № 12 на надання послуг (далі - договір № 12), укладеного відповідачами.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що рішення про передачу будинку на обслуговування ФОП  Козловій Л.Б. загальні збори об`єднання співвласників багатоквартирного будинку  (далі - ОСББ) не приймали, з умовами спірного договору мешканців будинку не ознайомлено, якість надання послуг погіршилась, вартість послуг безпідставно завищено, що порушує права позивача та мешканців будинку як споживачів послуг з обслуговування будинку, які мали надаватися за спірним договором. 
Господарський суд Житомирської області рішенням від 24 лютого 2020 року, залишеним без змін постановою Північно-західного апеляційного господарського суду від 3 липня 2020 року, позов задовольнив повністю та визнав недійсним договір № 12, укладений ОСББ «Лесі Українки 38» та ФОП Козловою Л. Б.
Задовольняючи позов, суди першої та апеляційної інстанцій вказали, що оспорюваний договір не відповідає нормам статей 10, 12, 13, 14 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» та статей 9, 10, 11 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку».
Не погоджуючись з постановою Північно-західного апеляційного господарського суду від 3 липня 2020 року та рішенням Господарського суду Житомирської області від 24 лютого 2020 року, ОСББ «Лесі Українки 38» та ФОП Козлова Л.Б. звернулися з касаційними скаргами до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, в яких просять скасувати вказані судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій і відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 . 
На обґрунтування касаційних скарг ОСББ «Лесі Українки 38» та ФОП Козлова Л.Б. зокрема зазначили, що суди попередніх інстанцій помилково застосували до спірних правовідносин положення статей 1, 8, 9, 10, 11 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», оскільки спірні правовідносини підпадають виключно під дію Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» та Статуту ОСББ «Лесі Українки 38». 
Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду ухвалами від 14 вересня 2020 року відкрив касаційне провадження за касаційними скаргами ОСББ «Лесі Українки 38» та ФОП Козлової Л.Б. на постанову  Північно-західного апеляційного господарського суду від 3 липня 2020 року та рішення Господарського суду Житомирської області від 24 лютого 2020 року.
Відповідно до частини третьої статті 302 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) суд, який розглядає справу в касаційному порядку у складі колегії суддів, палати або об`єднаної палати передає справу на розгляд Великої Палати, якщо така колегія (палата, об`єднана палата) вважає за необхідне відступити від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні Верховного Суду у складі колегії суддів (палати, об`єднаної палати) іншого касаційного суду.
Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду ухвалою від 8 жовтня              2020 року справу разом із касаційними скаргами передав на розгляд Великої Палати Верховного Суду на підставі частини третьої статті 302 ГПК України, вважаючи за необхідне відступити від правових висновків щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладених у раніше ухвалених рішеннях Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 11 червня 2020 року у справі № 760/2064/17 та від 14 липня 2020 року у  справі № 466/8748/16-ц.
Так Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду 11 червня 2020 року розглянув по суті спір у справі № 760/2064/17-ц між співвласником багатоквартирного будинку та головою ОСББ про визнання договору про абонентське юридичне обслуговування недійсним та відшкодування збитків, який виник виходячи з такого. Відповідно до статуту ОСББ правління та голова правління обираються терміном на два роки, тому позивач вважав, що голова правління незаконно обіймав цю посаду з 25 жовтня 2012 року. Позивач посилався на те, що голова правління протягом 2012-2015 років відмовлявся організувати та проводити загальні звітно-виборчі збори ОСББ, результати фінансово-господарської діяльності останнього не доводились до відома його членів, тому співвласники квартир змусили правління провести аудиторську перевірку фінансового стану ОСББ. Зазначав, що перевірка була проведена у листопаді 2015 року, за її результатами було виявлено низку порушень фінансової дисципліни, допущених головою правління ОСББ спільно з бухгалтером ОСББ, про що зазначено в звіті аудиторської компанії. Крім того, вказав, що згідно з висновком аудиту протягом 2013-2015 років відповідач завдав співвласникам ОСББ збитки, перерахувавши грошові кошти за фіктивним договором про надання юридичних послуг товариству, яке є стороною цього договору. Врахувавши суб`єктний склад спірних правовідносин та їх зміст, касаційний суд цивільної юрисдикції погодився з висновками судів попередніх інстанцій про те, що цей спір підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду 14 липня 2020 року розглянув по суті у порядку цивільного судочинства спір у справі № 466/8748/16-ц між співвласником багатоквартирного будинку та ОСББ про часткове скасування рішення загальних зборів ОСББ. Позов обґрунтований тим, що  позивач є власником квартири у будинку, в якому співвласники квартир створили ОСББ. За наслідками проведених загальних зборів до кошторису ОСББ з утримання будинку неправомірно включені додаткові послуги - послуги сторожа, правова допомога а також спецодяг, які не передбачені законодавством на утримання будинку та прибудинкової території, тому порушують права позивача як споживача житлово-комунальних послуг та співвласника ОСББ. Позивач просив суд скасувати рішення загальних зборів в частині затвердження кошторису на утримання будинку у зв`язку з неправомірним включенням додаткових послуг. У судових рішеннях у цій справі відсутні правові висновки щодо юрисдикції спору, втім про правову позицію, відповідно до якої спір має розглядатися за правилами цивільного судочинства,  свідчить факт розгляду справи судом цивільної юрисдикції.
Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду зазначив, що у справі                № 906/1308/19 предметом позову є вимога фізичної особи - співвласника багатоквартирного будинку до ОСББ та господарюючого суб`єкта про визнання недійсним укладеного останніми договору. Як вже зазначалось у цій ухвалі, позовні вимоги обґрунтовані тим, що рішення про передачу будинку на обслуговування ФОП  Козловій Л.Б. загальні збори ОСББ не приймали, з умовами спірного договору мешканців будинку не ознайомлено, якість надання послуг погіршилась, вартість послуг безпідставно завищено, що порушує права позивача та мешканців будинку як споживачів послуг з обслуговування будинку, які мали надаватися за спірним договором. Суд апеляційної інстанції, врахувавши висловлені висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах  Великої Палати Верховного Суду у справах № 462/2646/17, № 501/1571/16-ц,          № 826/10249/18, дійшов висновку про розгляд спору господарським судом з огляду на характер спірних правовідносин, оскільки спір виникає при здійсненні права управління юридичною особою, а такий спір є найбільш наближеним до спорів, пов`язаних з  діяльністю  або припиненням діяльності юридичної особи (пункт 3 частини першої статті 20 ГПК), незалежно від суб`єктного складу  такого спору (частина шоста статті 30 ГПК).
Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду висловив намір відступити від правових висновків щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладених у раніше ухвалених рішеннях Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від                     11 червня 2020 року у справі № 760/2064/17 та від 14 липня 2020 року у  справі                № 466/8748/16-ц2, виходячи із того, що ураховуючи суть та суб`єктний склад спірних правовідносин, висновок про юрисдикційну належність відповідних справ та однакове розуміння правильності визначення розмежування судової юрисдикції сприятиме розумній передбачуваності судових рішень, забезпечить реалізацію на практиці принципу правової визначеності, як для позивачів так і для судів, та єдиному підходу у визначенні предметної юрисдикції у спорах між фізичними особами - співвласниками багатоквартирного будинку та об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку щодо діяльності ОСББ, зокрема під час укладення, розірвання, визнання недійсними договорів, укладених ОСББ з іншими особами.
Оскільки колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду висловила намір відступити від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні Верховного Суду у складі колегії суддів іншого касаційного суду, справа № 906/1308/19 має бути розглянута Великою Палатою Верховного Суду.
Водночас згідно з частиною п`ятою статті 302 ГПК України суд, який розглядає справу в касаційному порядку у складі колегії або палати, має право передати справу на розгляд Великої Палати Верховного Суду, якщо дійде висновку, що справа містить виключну правову проблему і така передача необхідна для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовчої практики.
Передаючи справу № 906/1308/19 на розгляд Великої Палати Верховного Суду, Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду вказав, що ця справа містить виключну правову проблему, вирішення якої необхідно для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовчої практики. При цьому виключну правову проблему Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду вбачає саме у неоднаковому правозастосуванні судами різних юрисдикцій норм права, якими унормовано юрисдикційну належність справ у спорах між фізичними особами - співвласниками багатоквартирного будинку та ОСББ щодо діяльності останнього.
Однак, Велика Палата Верховного Суду не вбачає підстав для передачі справи на її розгляд на підставі  частини п`ятої статті 302 ГПК України з огляду на таке.
Підстава для передачі касаційним судом справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду, визначена частиною п`ятої статті 302 ГПК України, передбачає наявність виключної правової проблеми, яку містить ця справа, і вирішення такої проблеми необхідне для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовчої практики.
Лише за наявності таких умов справа може бути передана на розгляд Великої Палати Верховного Суду.
Передаючи справу на розгляд Великої Палати Верховного Суду, Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду не виклав в ухвалі, яку саме виключну правову проблему, вирішення якої необхідно для забезпечення розвитку права та формування єдиної правозастосовної практики, містить ця справа.
Згідно із частиною першою статті 301 ГПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження. Частиною третьою цієї ж статті встановлено, що розгляд справ у суді касаційної інстанції здійснюється у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.
Відповідно до частини другої статті 120 ГПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання, якщо їх явка є не обов`язковою. При цьому у частині другій статті 121 цього Кодексу зазначено, що ухвала, якою суд повідомляє про призначення судового засідання, повинна містити, зокрема, вказівку про те, що участь особи не є обов`язковою.
Наведені обставини є підставою для призначення справи до розгляду Великою Палатою Верховного Суду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи, що їх явка не є обов`язковою.
Водночас Велика Палата Верховного Суду зазначає, що відповідно до частини четвертої статті 197 ГПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби                (COVID-19), учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Підтвердження особи учасника справи здійснюється із застосуванням електронного підпису, а якщо особа не має такого підпису, то у порядку, визначеному Законом України «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус» або Державною судовою адміністрацією України.
Порядком роботи з технічними засобами відеоконференцзв`язку під час судового засідання в адміністративному, цивільному та господарському процесах за участі сторін поза межами приміщення суду, затвердженим наказом Державної судової адміністрації України від 23 квітня 2020 року № 196, передбачено, що учасники судового процесу беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі, у порядку, встановленому процесуальним законодавством (пункт 2 розділ І Порядку).
Ураховуючи викладене, керуючись статтями 120, 121, 234, 301, частиною третьою статті 302 ГПК України, Велика Палата Верховного Суду
УХВАЛИЛА:
1. Прийняти до розгляду справу № 906/1308/19 за касаційними скаргами Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Лесі Українки 38» та фізичної особи - підприємця Козлової Лариси Борисівни на постанову                     Північно-західного апеляційного господарського суду від 3 липня 2020 року та рішення Господарського суду Житомирської області від 24 лютого 2020 року.
2. Призначити справу № 906/1308/19 до розгляду Великою Палатою Верховного Суду в порядку спрощеного позовного провадження на 15 грудня 2020 року                        о 10 годині 30 хвилин у приміщенні Верховного Суду за адресою: м. Київ,                                                            вул. Пилипа Орлика, 8.
3. Повідомити учасників справи, що їх явка не є обов`язковою.
4. Роз`яснити учасникам справи про можливість участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.
5. Копію цієї ухвали надіслати учасникам справи.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.
 
Суддя-доповідач                         	                                      С. В. Бакуліна  	
Судді:                                       Н. О. Антонюк  	                                           В. С. Князєв	
                                                 Т. О. Анцупова 	                                      О. Р. Кібенко   	
                                                  В. В. Британчук	                                      О. Б. Прокопенко	
                                                  Ю. Л. Власов 	                                      В. В. Пророк	
                                                  М. І. Гриців	                                      Л. І. Рогач	
                                                  Д. А. Гудима	                                      В. М. Сімоненко	
                                                  В. І. Данішевська	                                      О. С. Ткачук	
                                                  Ж. М. Єленіна 	                                      В. Ю. Уркевич	
                                                  О. С. Золотніков	                                      О. Г. Яновська