П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 120/237/20 
Головуючий суддя 1-ої інстанції -  Поліщук І.М.  
Суддя-доповідач -  Залімський І. Г.   
26 листопада 2020 року
м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Залімського І. Г. 
суддів:  Сушка О.О.  Мацького Є.М. , 
секретар судового засідання: Чорнокнижник О.В.,
розглянувши  у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 07 вересня 2020 року  (ухвалене у м. Вінниці 07.09.2020 о 13:56, повний текст якого виготовлено 17.09.2020) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної фіскальної служби України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - Закарпатська митниця ДФС про визнання протиправними та скасування рішень, поновлення на роботі, 
В С Т А Н О В И В :
ОСОБА_1 звернувся до Вінницького окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Державної фіскальної служби України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - Закарпатська митниця ДФС, про визнання протиправними та скасування рішень, поновлення на роботі.
Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 07.09.2020 у задоволенні позову  відмовлено.
Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просив рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 07.09.2020 скасувати, прийняти нове рішення про задоволення позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, що призвело до неповного з`ясування обставин справи і, як наслідок, невірного вирішення справи та прийняття необґрунтованого рішення.
В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що з 18.07.2018 по 21.12.2019 ОСОБА_1 обіймав посаду начальника Закарпатської митниці ДФС, на яку його призначено згідно наказу Державної фіскальної служби України від 16.07.2018 №1199-о. Разом із тим, 18.12.2019 наказом №2054-О ДФС України затверджено висновки щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців органів ДФС, які займають посади державної служби категорії “Б” і “В” у 2019 році, відповідно до яких, ОСОБА_1 отримав негативну оцінку. Крім того, згідно наказу ДФС “Про припинення державної служби та звільнення з посади ОСОБА_1 ” від 21.12.2019 №2093-О позивача звільнено з посади начальника Закарпатської митниці ДФС у зв`язку з отриманням державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності у 2019 році, відповідно до п.3 ч.1 ст.87 Закону України “Про державну службу”.
Позивач вважає, що висновок з негативною оцінкою прийнято з порушенням установлених Законом України “Про державну службу” та Типовим порядком принципів об`єктивності, достовірності, доступності та прозорості, а тому є необґрунтованим. Крім того, наказ ДФС України №2054-О від 18.12.2019, в частині затвердження висновків щодо результатів оцінювання службової діяльності позивача, та наказ ДФС України “Про припинення державної служби та звільнення з посади ОСОБА_1 ” від 21.12.2019 №2093-О, також є протиправними та підлягають скасуванню. 
Зазначено, що результати оцінювання в графі “обґрунтування” не містили жодних зауважень, заперечень чи/або спростувань щодо досягнутих позивачем результатів. Як наслідок, під час ознайомлення з результатами позивач не мав можливості переконатися в тому, що оцінка виставлена у відповідності із критеріями виставлення балів, а її обґрунтування об`єктивно не дозволяло зробити висновок про невиконання завдань або часткове виконання завдань. Дані обставини свідчать про порушення процедури ознайомлення з результатами оцінювання службової діяльності. Безпосередній керівник позивача не виявив бажання забезпечити систематичний моніторинг виконання позивачем завдань, поверхнево підійшовши до вивчення звіту та висновку, що у свою чергу призвело до несправедливого заниження балів. Визначення результатів службової діяльності позивача за 2019 рік проведено не об`єктивно та з порушенням приписів Закону України “Про державну службу” та Типового порядку, оскільки безпосереднім керівником оцінено роботу позивача не у відповідності до критеріїв виставлення балів. 
Також позивач зауважив, що ухвалою Вінницького окружного адміністративного суду від 04.03.2020 витребувано у Державної фіскальної служби України та Закарпатської митниці ДФС належним чином засвідчені копії наступних документів та їх оригінали для огляду в судовому засіданні:
- Доповідну записку Департаменту кадрової політики та роботи з персоналом від 19.12.2019 №1435/99-99-04-05-03-18;
- Інформацію департаменту організації протидії митним правопорушенням щодо діяльності Балуєва С.С., що вказана в обґрунтуванні додатку до оцінювання результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії “Б” або “В” за 2019 рік; 
- Інформацію департаменту організації митного контролю щодо діяльності ОСОБА_1 , що вказана в обґрунтуванні додатку до оцінювання результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії “Б” або “В” за 2019 рік; 
- Інформацію департаменту таргетингу та управління митними ризиками щодо діяльності ОСОБА_1 , що вказана в обґрунтуванні додатку до оцінювання результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії “Б” або “В” за 2019 рік; 
- Інформацію департаменту питань запобігання та виявлення корупції щодо діяльності ОСОБА_1 , що вказана в обґрунтуванні додатку до оцінювання результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії “Б” або “В” за 2019 рік; 
- Довідку тарифного та нетарифного регулювання щодо діяльності ОСОБА_1 , що вказана в обґрунтуванні додатку до оцінювання результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії “Б” або “В” за 2019 рік; 
- Характеристику ОСОБА_1 ;
- Результати виконання завдань державним службовцем від 05.12.2-019, який займає посаду державної служби категорії “Б” або “В” за 2019, згідно яких ОСОБА_1 отримав негативну оцінку із зазначенням належним чином у графі “Обґрунтування” зауважень, заперечень чи спростувань щодо досягнутих результатів ОСОБА_1 .
Однак, вказані документи та матеріали відповідач та третя особа не подали на, що суд першої інстанції жодним чином не відреагував та закрив підготовче провадження ухвалою від 17.04.2020. 
Позивач зазначає, що з огляду на витребування вказаних документів судом позивач розраховував на те, що вказані документи будуть отримані судом, який надасть їм відповідну оцінку. Разом з цим, суд першої інстанції не вжив достатніх заходів для отримання вказаних документів, а тому позивач був вимушений самостійно отримувати такі документи шляхом подання відповідних запитів до третьої особи. Оскільки позивач обґрунтовує доводи апеляційної скарги з посиланнями на вказані документи та з огляду на не дослідження таких документів судом першої інстанції з незалежних від позивача причин, позивач просить суд врахувати вказані документи в якості доказів у даній справі.
Відповідач  та третя особа не подали відзиву або письмових пояснень на апеляційну скаргу.
У судовому засідання позивач та його представник апеляційну скаргу підтримали у повному обсязі, просили вимоги, що в ній викладені, задовольнити, посилаючись на доводи апеляційної скарги.
Представник третьої особи заперечив проти задоволення апеляційної скарги. Зауважив, що відповідно до Висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності керівників головних управлінь ДФС в областях, м. Києві, Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби, Інформаційно-довідкового департаменту ДФС, які займають посади державної служби категорії “Б”, затвердженого наказом ДФС від 18.12.2019 №2054-О “Про затвердження Висновків щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців органів ДФС, які займають посади державної служби категорій “Б” і “В”, у 2019 році”, начальник Закарпатської митниці ДФС ОСОБА_1 отримав негативну оцінку. Також вказав на необґрунтованість посилань позивача на відсутність обґрунтування в результатах виконання завдань, адже наявна відмітка про те, що відповідні обґрунтування знаходяться в додатку.
Відповідач судове засідання повноважного представника не направив, хоча був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи. 
Згідно ч.2 ст.313 КАС України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.
Керуючись положеннями даної норми та враховуючи відсутність заперечень учасників процесу, що з`явилися в судове засідання, колегія суддів вирішила провести розгляд справи за даної явки сторін.
Заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників процесу, що з`явилися в судове засідання, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла  наступних висновків.
Як вірно встановлено судом першої інстанції, згідно наказу Державної фіскальної служби України від 16.07.2018 №1199-о ОСОБА_1 був призначений на посаду начальника Закарпатської митниці ДФС.
Наказом ДФС України від 01.10.2019 №1562-0, зокрема, затверджено Графік визначення результатів виконання завдань державними службовцями органів ДФС за 2019 рік.
05.12.2019 позивачу надано для ознайомлення Результати виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії “Б” або “В” за 2019, згідно яких він отримав негативну оцінку.
Не погоджуючись із результатами виконання завдань, 09.12.2019 позивач звернувся зі скаргою до безпосереднього керівника, в якій просив: 
- надати завірені копії висновку щодо результатів оцінювання його службової діяльності та документів, що обґрунтовують виставлення балів по кожному із п`яти визначених завдань;
- утворити комісію для перевірки викладених фактів, в частині об`єктивності виставлених балів за виконання кожного визначеного йому завдання на 2019 рік та виставлену оцінку в цілому;
- провести повторне оцінювання його службової діяльності відповідно до п. 43 діючого Типового порядку.
Листом від 28.12.2019 №32376/7/99-99-04-05-01-17, позивача повідомлено про відсутність правових підстав для проведення повторного оцінювання результатів службової діяльності. Крім того, відповідачем також надано копію Висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців органів ДФС, які займають посади державної служби категорій “Б” і “В”, у 2019 році начальника Закарпатської митниці ДФС ОСОБА_1 та обґрунтування виставлення такої оцінки.
Наказом ДФС України №2054-О від 18.12.2019 затверджено висновки щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців органів ДФС, які займають посади державної служби категорії “Б” і “В”, у 2019 році, відповідно до яких, ОСОБА_1 отримав негативну оцінку, середній бал 1,4.
З витягом із даного висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців органів ДФС, які займають посади державної служби категорії “Б” і “В”, у 2019 році, позивача ознайомлено 20.12.2019.
Наказом ДФС України від 21.12.2019 №2093-О “Про припинення державної служби та звільнення з посади ОСОБА_1 ” позивача звільнено з посади начальника Закарпатської митниці ДФС у зв`язку з отриманням державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності у 2019 році, відповідно до п.3 ч.1 ст.87 Закону України “Про державну службу”.
Не погоджуючись із висновком щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців органів ДФС у 2019 році, наказом №2054-О від 18.12.2019, в частині затвердження відповідного висновку, а також із наказом від 21.12.2019 №2093-О, позивач звернувся до суду.
Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії “Б” відбулося  відповідно до вимог законодавства України, з дотриманням процедури, визначеної Типовим порядком, з визначенням завдань та ключових показників, які визначенні відповідно до Методичних рекомендацій, відповідають посадовим обов`язкам позивача та встановленим строкам, а також пов`язані з стратегічними цілями, пріоритетними завданнями державного органу.  Суд критично оцінив посилання представника позивача на те, що результати оцінювання службової діяльності ОСОБА_1 у 2019 році не відповідають критеріям виставлення балів згідно з додатком 4 до Типового порядку, адже докази, які б спростовували висновки щодо виконання позивачем деяких ключових показників результативності, ефективності та якості в матеріалах справи відсутні. Оскільки суд прийшов до висновку про відсутність підстав для скасування висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності позивача, а тому і решта позовних вимог, які за своїм змістом є похідними від зазначеної вище вимоги, не підлягають задоволенню.
Колегія суддів погоджується із вказаним висновком суду першої інстанції та враховує наступне.
Підстави, порядок проведення щорічного оцінювання службової діяльності державного службовця категорії “Б”, а також процедура оскарження його результатів,  визначаються Законом України “Про державну службу” від 10.12.2015 889-VIII (Закон 889-VIII), Постановою КМ України “Про затвердження Типового порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців” від 23.08.2017 №640 (Типовий порядок), Методичними рекомендаціями “Про затвердження Методичних рекомендацій щодо визначення ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій “Б” і “В”, затвердженими наказом Національного агентства України з питань державної служби від 27.11.2017 №237 (Методичні рекомендації).
Відповідно до частин 1-7 статті 44 Закону №889-VIII визначено, що результати службової діяльності державних службовців щороку підлягають оцінюванню для визначення якості виконання поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар`єри, виявлення потреби у професійному навчанні.
Оцінювання результатів службової діяльності проводиться на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції, виконання індивідуальної програми професійного розвитку, а також показників, визначених у контракті про проходження державної служби (у разі укладення).
Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", здійснюється безпосереднім керівником державного службовця та керівником самостійного структурного підрозділу. Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А", здійснюється суб`єктом призначення.
Державного службовця ознайомлюють з результатами оцінювання його службової діяльності під підпис протягом трьох календарних днів після проведення оцінювання. Висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.
За результатами оцінювання службової діяльності державного службовця йому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням.
У разі отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності такий державний службовець звільняється із служби відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 цього Закону та з ним розривається контракт про проходження державної служби (у разі укладення).
Висновок, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання службової діяльності, може бути оскаржений державним службовцем у порядку, визначеному статтею 11 цього Закону.
За приписами п.3 ч.1 ст.87 Закону України “Про державну службу” підставами для припинення державної служби за ініціативою суб`єкта призначення є отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності.
Згідно із ч.11 ст.44 Закону №889-VIII порядок проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців затверджується Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до п.1 Типового порядку, затвердженого постановою КМ України від 23.08.2017 №640 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 10.07.2019 №591), цей порядок визначає процедуру проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців (далі - оцінювання). Дія цього Порядку поширюється на державних службовців, які займають посади державної служби категорій “А”, “Б” і “В”.
Згідно із п. 4 Типового порядку, учасниками оцінювання є:
- державний службовець;
- особа, яка визначає завдання і ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності (далі - ключові показники) та здійснює підготовку пропозицій щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії “А”;
- безпосередній керівник державного службовця, який займає посаду державної служби категорії “Б” або “В”;
- керівник самостійного структурного підрозділу (у разі наявності), в якому працює державний службовець, який займає посаду державної служби категорії “Б” або “В”;
- суб`єкт призначення;
- служба управління персоналом.
Відповідно до п.7 Типового порядку, оцінювання проводиться на підставі ключових показників, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним загальних правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції.
Положеннями п.9 Типового порядку визначено, що оцінювання проводиться поетапно та включає наступні етапи:
- визначення завдань і ключових показників;
- визначення результатів виконання завдань;
- затвердження висновку (крім випадків, коли жодне із визначених завдань не підлягає оцінюванню).
Згідно із пунктами 10, 11 Типового порядку, завдання і ключові показники повинні відображати кінцевий результат, на досягнення якого спрямовано службову діяльність державних службовців, вимірюватися в кількісному та/або якісному вираженні.
Визначення завдань і ключових показників для заступників керівників здійснюється після визначення завдань і ключових показників для їх керівників.
Визначені державному службовцю завдання і ключові показники зберігаються в його особовій справі, а їх копії - у державного службовця та його безпосереднього керівника.
Державному службовцю визначається від двох до п`яти завдань. Строк виконання завдання має бути реальним для досягнення необхідного результату та визначатися з урахуванням дати прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань відповідно до пункту 13 цього Типового порядку.
Відповідно до п.13 Типового порядку визначення результатів виконання завдань проводиться у жовтні - грудні за період з 1 січня поточного року або з дати визначення завдань і ключових показників до дати прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань.
Завдання і ключові показники державних службовців, які займають посади державної служби категорій “Б” і “В”, визначаються за формою згідно з додатком 7 з урахуванням стратегічних документів державного та/або регіонального рівня, річного плану роботи державного органу, завдань, функцій та обов`язків, визначених у положенні про державний орган, положенні про відповідний структурний підрозділ, посадовій інструкції (п. 33 Типового порядку).
За приписами пунктів 36, 37 Типового порядку визначення результатів виконання завдань державним службовцем, на якого покладено виконання обов`язків за посадою державної служби категорії “А”, “Б” або “В”, здійснює керівник вищого рівня по відношенню до посади державної служби, яку він займає.
Для визначення результатів виконання завдань безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) проводить з державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії “Б” або “В”, оціночну співбесіду.
Оціночна співбесіда проводиться на основі усних пояснень державного службовця, який займає посаду державної служби категорії “Б” або “В”, про виконання завдань і ключових показників та його письмового звіту, що подається у довільній формі (у разі його подання державним службовцем). Під час оціночної співбесіди також визначаються потреби у професійному навчанні та розглядаються пропозиції щодо завдань і ключових показників на наступний період.
Згідно п.39 Типового порядку після проведення оціночної співбесіди безпосереднім керівником заповнюється форма щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії “Б” або “В”, за відповідний рік згідно з додатком 8 у частині виставлення балів, визначення оцінки та їх обґрунтування, а також визначення потреб у професійному навчанні. Безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) виставляє державному службовцю негативну, позитивну або відмінну оцінку (крім випадків, коли жодне із завдань не підлягає оцінюванню) з її обґрунтуванням на основі розрахунку середнього бала за виконання кожного визначеного завдання (з урахуванням досягнення ключових показників) за критеріями визначення балів згідно з додатком 4.
Відповідно до п.40 Типового порядку, безпосередній керівник передає службі управління персоналом оформлену в установленому порядку форму щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії “Б” або “В”, за відповідний рік згідно з додатком 8 для зберігання в особовій справі такого державного службовця.
У разі визначення результатів виконання завдань без оціночної співбесіди безпосередній керівник передає службі управління персоналом зазначену форму без відмітки про ознайомлення державного службовця. Державний службовець зобов`язаний ознайомитися з результатами виконання завдань протягом п`яти робочих днів після виходу на роботу.
Висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій “Б” і “В”, в якому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка, за формою згідно з додатком 5 затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.
Згідно п.41 Типового порядку у разі, коли жодне із завдань державного службовця, який займає посаду державної служби категорії “Б” або “В”, не підлягає оцінюванню, висновок не затверджується. Відповідні відомості зазначаються в особовій картці такого державного службовця.
Додатком 4 до Типового порядку визначено критерії виставлення балів за результатами оцінювання, зокрема:
- “ 0” балів - завдання не виконано або під час його виконання порушено вимоги законодавства у сфері запобігання корупції;
- “ 1” бал - завдання виконано частково, результати не можуть бути використані через необхідність суттєвого доопрацювання, до виконання завдання державний службовець підійшов формально, чим нівелював практичну цінність отриманого результату, або завдання виконане з демонстрацією неспроможності одночасного забезпечення на належному рівні і своєчасного виконання посадових обов`язків, або під час виконання такого завдання порушено вимоги правил етичної поведінки, або процес досягнення результату чи сам результат мав негативний відгук з боку користувачів, споживачів, співвиконавців, керівництва тощо;
- “ 2” бали - завдання виконано, але з порушенням строку виконання та/або із залученням до виконання завдання інших осіб (під час виконання роботи державний службовець потребував надання зразків документів, допомоги у виробленні алгоритму роботи, аналізі нормативно-правових актів, суттєвому коригуванні проектів документів, проявляв низьку самостійність, недостатність знань нормативно-правових актів, вимог до підготовки службових документів, потребував нагадувань і високої міри контролю з боку керівника тощо);
- “ 3” бали - завдання виконано своєчасно, результат якого повною мірою можна використати в роботі. Робота проводилась ефективно з дотриманням правил етичної поведінки;
- “ 4” бали - завдання виконано своєчасно (завчасно), результат високої якості, його досягнуто з високим ступенем самостійності (за необхідності командної роботи), ініціативності, робота проводилась ефективно, з дотриманням правил етичної поведінки. Під час виконання завдання державним службовцем вносилися пропозиції щодо інших документів або їх удосконалення.
Відповідно до п.1 Розділу ІІ Методичних рекомендацій щодо визначення завдань і ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", моніторингу їх виконання та перегляду, (у редакції наказу НАДС від 11 вересня 2019 року №171-19), завдання і ключові показники рекомендується визначати індивідуально для кожного державного службовця. При цьому рекомендовано брати до уваги, що на відміну від завдань та посадових обов`язків, які на нього покладені та здійснюються ним постійно, виконання завдання має завершуватися досягненням конкретного результату, визначеної мети. Вимір ступеня виконання завдання (досягнення поставленої мети) рекомендується здійснювати за допомогою ключових показників.
Згідно п. 2 Розділу ІІ Методичних рекомендацій завдання і ключові показники державних службовців, які займають посади державної служби категорій “Б” і “В”, відповідно до пункту 33 Типового порядку визначаються за формою згідно з додатком 7 до Типового порядку з урахуванням стратегічних документів державного та/або регіонального рівня, річного плану роботи державного органу, завдань, функцій та обов`язків, визначених у положенні про державний орган, положенні про відповідний структурний підрозділ, посадовій інструкції.
При цьому, положеннями пунктів 47-49 Типового порядку визначено, що у разі отримання державним службовцем негативної оцінки відповідний висновок може бути оскаржений таким державним службовцем.
Оскарження висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорій “Б” або “В”, здійснюється відповідно до статті 11 Закону України “Про державну службу”.
У скарзі державним службовцем зазначаються зауваження до балів за виконання того чи іншого завдання та наводяться факти, які спростовують критерії, що відповідають згаданому балу.
Висновок скасовується суб`єктом призначення або судом у частині оцінювання результатів службової діяльності конкретного державного службовця.
Зазначений висновок не підлягає скасуванню, якщо допущені процедурні порушення, які не впливають на результати оцінювання.
Встановлено, що безпосереднім керівником та позивачем визначено наступні завдання та ключові показники, а саме: 
- завдання №1: забезпечення своєчасності та повноти адміністрування митних платежів до Державного бюджету України. Ключові показники результативності, ефективності та якості: забезпечено 100% щомісячне виконання завдань щодо своєчасності та повноти адміністрування митних платежів та їх перерахування до Державного бюджету України;
- завдання №2: організація роботи із запобігання та протидії контрабанді, боротьби з порушенням митних правил. Ключові показники результативності, ефективності та якості: 
1. Організовано проведення ефективних заходів з виявлення, припинення та запобігання контрабанді та порушенням митних правил. 
2. Підвищено результативність виявлення порушень митного законодавства завдяки використанню механізмів міжнародної взаємодії, у т.ч. взаємної адміністративної допомоги.
3. Забезпечено якісне провадження в справах про порушення митних правил, належне супроводження справ в судах. 
4. Покращено економічну ефективність протидії митним правопорушенням в частині перерахування коштів до Державного бюджету від виконання рішень, винесених в справах про порушення митних правил;
- завдання №3: забезпечення контролю достовірності декларування товарів, транспортних засобів. Ключові показники результативності, ефективності та якості: 
1. Забезпечено повне та якісне виконання митних формальностей під час здійснення митного контролю та митного оформлення товарів та транспортних засобів. 
2. Забезпечено досягнення визначених ДФС ключових показників ефективності. 
3. Покращено ефективність проведення митних оглядів товарів та транспортних засобів;
- завдання №4: організація  контролю в митницях ДФС за правильністю визначення митної вартості товарів. Ключові показники результативності, ефективності та якості: 
1. Збільшено базу оподаткування за рахунок коригування митної вартості товарів. 
2. Додаткові надходження коштів за рахунок коригування митної вартості товарів. 
3. Кількість винесених рішень про коригування митної вартості товарів. 
4. Зменшено кількість оскаржених у судовому порядку рішень про коригування митної вартості товарів. 
5. Зменшено суми повернутих коштів на підставі судових рішень. 
6. Відпрацьовано форми митного контролю за напрямком контролю митної вартості товарів;
- завдання №5: організація контролю в митницях ДФС за своєчасністю та достовірністю фіксації в базах даних ДФС інформації про виконання митних формальностей при здійснені транзитних переміщень товарів, транспортних засобів комерційного призначення у тому числі, що перемішуються на умовах Конвенції МДП. Ключові показники результативності, ефективності та якості:
1. Своєчасне та 100% внесення інформації до програмно-інформаційних комплексів ЄАІС щодо виконання митних формальностей при здійснені транзитних переміщень товарів, транспортних засобів комерційного призначення. 
2. Кількість проведених перевірок щодо несвоєчасного та недостовірного внесення посадовими особами митниці інформації до програмно-інформаційних комплексів ЄАІС щодо виконання митних формальностей при здійснені транзитних переміщень товарів, транспортних засобів комерційного призначення.
Наказом ДФС України №2054-О від 18.12.2019 затверджено висновки щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців органів ДФС, які займають посади державної служби категорії “Б” і “В”, у 2019 році, відповідно до яких, ОСОБА_1 отримав негативну оцінку, середній бал 1,4.
В обґрунтування позовних вимог та доводів апеляційної скарги, позивач зазначає, що результати оцінювання службової діяльності ОСОБА_1 у 2019 році не відповідають критеріям виставлення балів згідно з додатком 4 до Типового порядку. Надаючи правову оцінку таким доводам позивача, суд виходить з наступного.
Стосовно першого завдання (забезпечення своєчасності та повноти адміністрування митних платежів до Державного бюджету України) відповідачем в обґрунтуваннях зазначено, що завдання виконано своєчасно, результат якого повною мірою можна використати в роботі. Проте, оцінювання проводилось за відсутності інформації стосовно того чи проводилась робота ефективно з дотриманням правил етичної поведінки.
З огляду на викладене, виконання позивачем першого завдання відповідачем оцінено в 3 бали. При цьому, підставою для виставлення такої оцінки слугувала лише відсутність інформації стосовно того чи проводилась робота ефективно з дотриманням правил етичної поведінки.
Апеляційний суд вважає обґрунтованими висновки суду першої інстанції та доводи позивача про те, що відсутність зазначеної інформації не може свідчити про те, що під час виконання роботи позивачем порушувались правила етичної поведінки.
До того ж, відсутність дисциплінарних стягнень, зауважень чи попереджень за час проходження позивачем державної служби та щомісячне отримання премії відповідно до наказів ДФС за результатами роботи є додатковим підтвердженням того, що робота проводилась з дотриманням правил етичної поведінки.
Тому, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що за виконання даного завдання ОСОБА_1 заслуговував на оцінку в 4 бали.
Щодо другого завдання (організація роботи із запобігання та протидії контрабанді, боротьби з порушенням митних правил), яке відповідачем було оцінено в 1 бал, позивача зазначає, що фактично у звітному періоді на 82% або 12558 грн зросла середня вартість предметів порушення у справі про порушення митних правил (ПМП). При зменшенні кількості складених протоколів про ПМП на 10,23% або на 480 справ, забезпечено збільшення вартості предметів порушень митних правил на 63,38% або на 45 млн 570 тис. 113 грн Заведено 21 справу за ознаками ст. 483 Митного кодексу України на загальну суму понад 80 млн 150 тис. 681 грн вартість предметів правопорушень складає суму понад 609 тис. грн. в кожній.
Також зазначає, що забезпечено позитивну динаміку зростання: 20% загальний розмір коштів, що надійшли до Держбюджету України від стягнутих штрафів та конфіскованого в дохід держави майна; 31% суми стягнених штрафів за рішеннями митниці та суду (при цьому на 73% зріс розмір стягнених штрафів за рішеннями митниці й на 52% знизилися суми стягнень штрафів за рішенням суду).
Водночас, в обґрунтуваннях виставленого балу безпосереднім керівником зазначено, що завдання позивачем виконане частково. При цьому, бал оцінювання ґрунтується на інформації департаменту організації протидії митним правопорушенням частково не виконані п. 1, 3 завдання, а саме, але не виключно: низький рівень проведення аналітично-пошукової роботи митниці. Судами закрито проваджень на суму 19,3 млн грн, при тому, що кількість закритих справ зменшилась на 2%, а їх вартість збільшилась на 55%. За результатами отримання 44 відповідей від департаменту не складено жодного протоколу про ПМП. Крім того, із загальної кількості отриманих відповідей митниць суміжних держав 68 - 59 не підтвердили факти порушень. При цьому, під час співбесіди надана департаментами інформація не була ОСОБА_1 спростована та не надано обґрунтування часткового невиконання.
Отже, наведені відповідачем обставини підтверджують факт часткового виконання позивачем другого завдання, зокрема, в частині пунктів 1 та 3 ключових показників, які стосуються організації проведення ефективних заходів з виявлення, припинення та запобігання контрабанді та порушенням митних правил, а також забезпечення якісного провадження в справах про порушення митних правил та належного супроводження справ в судах. Відтак, виставлена відповідачем оцінка за виконання цього завдання є обґрунтованою.
Щодо третього завдання (забезпечення контролю достовірності декларування товарів, транспортних засобів), яке відповідачем було оцінено в 1 бал, позивач зазначає, що на показники вплинули чинники, які змінили звичний характер роботи, а саме прийняття Законів України від 08.11.2018 №2611 -VIII та №2612-VIII, які зумовили короткострокове, з 25.11.2018 по 22.02.2019, суттєве зростання кількості декларування товарів (транспортних засобів - т.з. “євробляхи”) громадянами.
Водночас, в обґрунтуваннях виставленого балу безпосереднім керівником зазначено, що завдання позивачем виконане частково. Згідно з інформацією департаменту організації митного контролю не виконані завдання в частині п.1 та п.3, зокрема в частині не внесення в ЄАІС інформації про випуск товарів в режимі імпорт, а також систематичні факти порушень пропуску підкарантинних об`єктів регулювання без наявності фітосанітарного сертифікату, а також інформацією департаменту таргетингу та управління митними ризиками, згідно із якою не виконаний один з ключових показників ефективності КРІ №18, показник становить 6,8% при встановленому цільовому значенні не більше 3,5%. Під час співбесіди надана департаментами інформація не була ОСОБА_1 спростована та не надано обґрунтування часткового невиконання.
Тому, посилання позивача на короткострокове (з 25.11.2018 по 22.02.2019) зростання кількості декларування товарів, жодним чином не спростовують наведених в обґрунтуванні обставин, які свідчать про часткове виконання третього завдання. Як обґрунтовано зауважив суд першої інстанції, зростання кількості декларування товарів, в даному випадку жодним чином не спростовує факт часткового виконання позивачем третього завдання.
В обґрунтування доводів апеляційної скарги у цій частині позивач зауважив, що судом першої інстанції не досліджено джерела вказаної інформації, незважаючи на їх витребування судом згідно ухвали від 04.03.2020, та на підтвердження своїх доводів подав до апеляційного суду лист Закарпатської митниці Держмитслужби від 13.10.2020 №77-08-4/77-28/29/Б/9/6829 отриманий у відповідь на запит позивача від 29.09.2020.
Апеляційний суд зазначає, що за змістом  листа Закарпатської митниці Держмитслужби від 13.10.2020 №77-08-4/77-28/29/Б/9/6829 підтверджено та наведено конкретні факти пропуску товарів без наявності фітосанітарного сертифікату та без залучення посадових осіб фітосанітарної служби під час контролю при пропуску на митну території України товарів. Тобто, інформація наведена у листі Закарпатської митниці Держмитслужби від 13.10.2020 №77-08-4/77-28/29/Б/9/6829 підтверджує висновки відповідача.
З урахуванням наведеного апеляційний суд погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що виставлена відповідачем оцінка за виконання цього завдання є цілком обґрунтованою.
Щодо четвертого завдання (організація контролю в митницях ДФС за правильністю визначення митної вартості товарів), яке відповідачем було оцінено в 1 бал, позивач зазначає, що засоби реалізації цього завдання формують окремий комплекс інструментарію реалізації першого завдання, яке було оцінено позитивно - 3 бали, а тому виставлення негативної оцінки за це завдання є необґрунтованим.
Суд першої інстанції обґрунтовано відхилив вказані доводи позивача, адже виставлення позитивної оцінки за виконання завдання щодо забезпечення своєчасності та повноти адміністрування митних платежів до Державного бюджету України жодним чином не може свідчити про необхідність виставлення такої ж оцінки за виконання завдання щодо організації контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, адже ключові показники результативності, ефективності та якості виконання даних завдань не є ідентичними.
Крім того, за змістом наведених відповідачем обґрунтувань виставленого балу, завдання позивачем виконано частково. Зокрема встановлено здійснення митного оформлення товарів, суб`єктів ЗЕД, які перебувають на індивідуальному режимі ліцензування, без відповідної ліцензії, а також факти переміщення через МКУ товарів без проведення митного контролю. Згідно з інформацією департаменту питань запобігання та виявлення корупції, у відношенні працівників митниці відкрито 3 кримінальних провадження за фактом вимагання та отримання неправомірної вигоди за ст.368 КК України. Факти часткового невиконання також підтверджується довідкою тарифного та нетарифного регулювання. Під час співбесіди надана департаментами інформація не була ОСОБА_1 спростована та не надано обґрунтування часткового невиконання.
В обґрунтування доводів апеляційної скарги у цій частині, позивач також посилається на лист Закарпатської митниці ДФС від 29.09.2020 №42/29/07-70-10 за змістом якого у Закарпатській митниці ДФС відсутня інформація щодо фактів запровадження у відношенні працівників Закарпатської митниці ДФС кримінальних проваджень у зв`язку із ознаками правопорушень у сфері контролю за правильністю визначення митної вартості.
Посилання позивача на вказаний лист Закарпатської митниці ДФС від 29.09.2020 №42/29/07-70-10 апеляційний суд оцінює критично, адже відсутність у Закарпатської митниці ДФС інформації щодо фактів запровадження у відношенні працівників Закарпатської митниці ДФС кримінальних проваджень не є безумовним підтвердженням фактичної відсутності таких кримінальних проваджень. До того ж, Закарпатська митниця ДФС не уповноважена здійснювати запровадження та розслідування кримінальних проваджень, що свідчить про те, що лист Закарпатської митниці ДФС від 29.09.2020 №42/29/07-70-10 не є належним доказом у даній справі.
Також позивач зазначає, що митницею забезпечено збільшення бази оподаткування за рахунок коригування митної вартості товарів на 182,5%. Крім того, додаткові надходження коштів за звітний період за рахунок коригування митної вартості товарів складають 4,5% від загальної суми перерахованих митницею податків до держбюджету, що 228% більше за аналогічний показник минулого року. Також вказує, що у період з січня по вересень 2019 року, митницею прийнято 116 рішень про коригування митної вартості, з яких 108 прийнято спеціалізованим підрозділом митниці. 
У той же час, посилаючись на інформацію про зростання показників надходження коштів до бюджету, позивача не заперечує і факт невиконання деяких ключових показників результативності, ефективності та якості виконання поставлених завдань.
Зокрема, позивач зазначає, що на реалізацію показника щодо зменшення кількості оскаржених у судовому порядку рішень про коригування митної вартості товарів вплинуло збільшення обсягів імпорту громадянами вживаних легкових автомобілів в рамках дії Законів України від 08.11.2018 №2611-VІІI та №2612-VIII, та, відповідно, збільшенням кількості випадків коригування вартості таких товарів. Крім того, позивач також зазначив, що показник зменшення суми повернутих коштів на підставі судових рішень у поточному періоді, з технічної точки зору, досягнути неможливо через об`єктивну неможливість такої динаміки. Зазначене обумовлене тим, що за аналогічний період 2018 року прийняті митницею рішення про коригування митної вартості не оскаржувались і кошти по них не повертались (тобто показник порівнюваного періоду рівний нулю і не може бути зменшений).
Суд першої інстанції обґрунтовано відхилив вказані посилання позивача на збільшення обсягів імпорту громадянами вживаних легкових автомобілів, адже такі доводи фактично стосуються лише причин не виконання митницею деяких ключових показників, однак, жодним чином не можуть підтвердити факти виконання поставленого завдання у повному обсязі.
Крім того, необґрунтованими є доводи позивача про неможливість зменшення показника суми повернутих коштів на підставі судових рішень, адже належним виконання даного ключового показника було б збереження його на рівні 2018 року.
Водночас, згідно критеріїв виставлення балів, оцінка 2, 3 та 4 бали виставляється лише у разі своєчасного та повного виконання завдання з урахуванням визначених ключових показників результативності, ефективності та якості. 
Таким чином, у випадку встановлення за результатами оцінювання фактів не виконання одного чи/або декількох із визначених ключових показників результативності, ефективності та якості, відповідне завдання не може вважатись таким, що виконане в повному обсязі.
При цьому, позивач не заперечує обставини, наведені відповідачем в обґрунтуваннях до виставлених балів, які стосуються невиконання деяких із визначених ключових показників, а лише вказує на необґрунтованість виставленого балу, опираючись на ті ключові показники, які були виконані згідно поставлених завдань.
Крім того, згідно критеріїв виставлення балів, оцінка 1 виставляється, в тому числі у випадку, якщо під час виконання завдання порушено вимоги правил етичної поведінки, або процес досягнення результату чи сам результат мав негативний відгук з боку користувачів, споживачів, співвиконавців, керівництва.
Як обґрунтовано зауважив суд першої інстанції, відкриття у відношенні працівників митниці 3-ох кримінальних проваджень за фактом вимагання та отримання неправомірної вигоди за ст. 368 КК України, у повній мірі відповідає критеріям, за наявності яких завдання оцінюється в 1 бал.
З урахуванням наведеного, апеляційний суд погоджується із висновком суду першої інстанції про обґрунтованість виставленої відповідачем оцінки за виконання позивачем четвертого завдання.
Щодо п`ятого завдання (організація контролю в митницях ДФС за своєчасністю та достовірністю фіксації в базах даних ДФС інформації про виконання митних формальностей при здійснені транзитних переміщень товарів, транспортних засобів комерційного призначення у тому числі, що перемішуються на умовах Конвенції МДП), яке відповідачем було оцінено в 1 бал, позивач зазначає, що відповідне завдання носить організаційний характер, оскільки фіксація в базах даних ДФС інформації про виконання митних формальностей здійснюється посадовими особами підрозділів митного оформлення. Відтак, показником результативності є саме робота позивача щодо організаційного та розпорядчого забезпечення відповідної сфери функціонування митниці. У вказаному напрямку видано розпорядчий акт, спрямований на організацію контролю внесення інформації до баз даних, проводилася низка перевірок на підставі виданих позивачем наказів. Таким чином, позивачем вжито вичерпних організаційних та практичних заходів спрямованих на реалізацію завдання. Крім того, про те, що робота проводилась ефективно свідчить й те, що до Департаменту організації митного контролю та оформлення ДФС направлені пропозиції щодо вдосконалення механізму здійснення контролю за переміщенням товарів та відповідного програмного забезпечення.
Водночас, в обґрунтуваннях до виставленого балу відповідачем зазначено, що завдання виконано частково. Бал оцінювання ґрунтується на інформації департаменту організації митного контролю, зокрема, митниця не виконала часові нормативи митного оформлення; також виявлено 11 випадків не внесення інформації про випуск товарів в режимі імпорт до ЄАІС, виявлено 47 випадків не внесення інформації про випуск товарів в режимі транзит до ЄАІС, а також негативні показники митниці по заходах нетарифного регулювання.
Необхідно зауважити, що одним із ключових показників виконання даного завдання визначено своєчасне та 100% внесення інформації до програмно-інформаційних комплексів ЄАІС щодо виконання митних формальностей при здійснені транзитних переміщень товарів, транспортних засобів комерційного призначення. 
Тому, виявлені випадки не внесення інформації до програмно-інформаційних комплексів ЄАІС, свідчать про те, що організація контролю за своєчасністю та достовірністю фіксації в базах даних ДФС інформації про виконання митних формальностей в Закарпатській митниці ДФС не була забезпечена на належному рівні.
З урахуванням наведено, апеляційний суд погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що виставлена відповідачем оцінку за виконання даного завдання є обґрунтованою.
Підсумовуючи наведене, апеляційний суд вважає безпідставними посилання позивача на те, що результати оцінювання службової діяльності ОСОБА_1 у 2019 році не відповідають критеріям виставлення балів згідно з додатком 4 до Типового порядку, адже в матеріалах справи відсутні докази, які б спростовували висновки щодо виконання позивачем деяких ключових показників результативності, ефективності та якості.
Суд першої інстанції обґрунтовано відхилив доводи позивача про те, що безпосередній керівник не виявив бажання забезпечити систематичний моніторинг виконання позивачем завдань, поверхнево підійшовши до вивчення звіту та висновку, що у свою чергу призвело до несправедливого заниження балів, то суд їх оцінює критично, адже вимоги Типового порядку, в частині проведення такого моніторингу, несуть не обов`язковий, а лише рекомендаційний характер.
Результати виконання завдань державних службовців оцінюються безпосереднім керівником з огляду на досягнення/виконання державним службовцем поставлених завдань та ключових показників, а тому відсутність моніторингу безпосереднього керівника за станом виконання позивачем завдань та ключових показників жодним чином не може свідчити про те, що бали, виставлені за наслідками оцінювання його діяльності, були заниженими.
Крім того, посилання позивача на відсутність жодного обґрунтування виставленим оцінкам в графі “обґрунтування”, яка міститься в результатах виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії “Б” або “В” за 2019 рік є безпідставними, адже відповідні обґрунтування є окремим додатком, про що наявна відповідна відмітка на результатах виконання завдань, із якими позивач ознайомлений 05.12.2019. 
При цьому, судом першої інстанції враховано, що в ході дослідження висновків та наведених обґрунтувань виставлених балів, встановлено, що за виконання першого завдання позивач заслуговував на оцінку 4 бали.
Водночас, дана обставина жодним чином не впливає на загальну оцінку – “негативно”, адже заміна виставленого балу за перше завдання з трьох до чотирьох балів, не призведе до збільшення середнього балу на градацію від 2,5 балів.
З урахуванням наведеного у сукупності апеляційний суд погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що позовні вимоги позивача щодо визнання протиправним та скасування висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності за 2019 рік відносно ОСОБА_1 задоволенню не підлягають з огляду на їх необґрунтованість та безпідставність. При цьому, решта позовних вимог за своїм змістом є похідними від зазначеної вимоги, а тому також не підлягають задоволенню.
На підставі викладеного, судова колегія вважає, що суд першої інстанції  правильно встановив обставини справи та ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права і прийшов до обґрунтованого висновку про відмову в задоволенні позовних вимог, а доводи апеляційної скарги не спростовують висновки суду першої інстанції.
Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 315 та статті 316 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Таким чином, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а  рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 07 вересня 2020 року - без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі  04 грудня 2020 року.

Головуючий	 	 	Залімський І. Г.	
 	 	 	 	
Судді	 	   	Сушко О.О.    Мацький Є.М.